Tiina Palonen-Roihupalo 			9.4.2010	

Ilman huoltajaa olevan alaikäisen turvapaikanhakijan edustaminen

Kotouttamislaissa säädetään vailla huoltajaa saapuneen lapsen edustamisesta seuraavasti:

26 § 
Edustaminen ja puhevallan käyttö
Pakolaislapselle, tilapäistä suojelua saavalle lapselle, oleskelulupaa tai turvapaikkaa hakevalle lapselle ja ihmiskaupan uhriksi joutuneelle lapselle, joka on Suomessa vailla huoltajaa tai muuta laillista edustajaa, voidaan määrätä edustaja. Vailla huoltajaa olevalle alaikäiselle ihmiskaupan uhrille tulee aina määrätä edustaja viivytyksettä. 

Edustaja käyttää huoltajalle kuuluvaa puhevaltaa lapsen henkilöä ja varallisuutta koskevissa asioissa, määrää lapsen asumisesta sekä hoitaa lapsen varallisuutta siten kuin oikeudenkäymiskaaren 12 luvun 1 ja 2 §:ssä, hallintolain (434/2003) 14 §:ssä, hallintolainkäyttölain 17 §:ssä ja 18 §:n 3 momentissa sekä holhoustoimesta annetussa laissa (442/1999) säädetään. 

Edustajan tulee tehtävässään pitää huolta lapsen edusta ottaen huomioon lapsen kansallinen, kielellinen, uskonnollinen ja sivistyksellinen tausta.

Ennen kuin edustaja tekee päätöksen lapsen henkilöä tai varallisuutta koskevassa asiassa, hänen tulee keskustella asiasta lapsen kanssa, jos se lapsen ikään ja kehitystasoon sekä asian laatuun nähden on mahdollista. Päätöstä tehdessään edustajan on kiinnitettävä huomiota lapsen mielipiteisiin ja toivomuksiin.

Edustajan tehtäviin ei kuulu huolehtia lapsen välittömästä päivittäisestä hoidosta, kasvatuksesta tai muusta huolenpidosta.

27 § 
Edustajan kelpoisuus
Edustajaksi voidaan määrätä tehtävään sopiva täysivaltainen henkilö, joka antaa siihen suostumuksensa ja joka kykenee hoitamaan tehtävänsä moitteettomasti ja lapsen etua silmällä pitäen.

28 § 
Edustajan määrääminen
Hakemuksen edustajan määräämisestä voi tehdä se vastaanottokeskus, jonka asukkaaksi alaikäinen on merkitty, taikka alaikäisen oleskelukunnan sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu toimielin.

Ennen edustajaa koskevan hakemuksen tekemistä on lapselle, sikäli kuin se on lapsen ikään ja kehitystasoon nähden mahdollista, varattava tilaisuus selvittää omat toivomuksensa ja mielipiteensä.

29 § 
Edustajan tehtävän lakkaaminen ja edustajan vapauttaminen tehtävästään
Edustajan tehtävät lakkaavat, kun:
1) edustettava tulee täysi-ikäiseksi;
2) edustettava muuttaa pysyvästi pois Suomesta; tai
3) edustettavalle määrätään Suomessa huoltaja tai muu laillinen edustaja.
Edustaja voidaan vapauttaa tehtävästään, jos hän sitä pyytää tai on sairauden tai muun syyn vuoksi estynyt tai kykenemätön hoitamaan tehtäväänsä taikka jos siihen on muu erityinen syy. Jos lapsen huoltaja muuttaa Suomeen, on edustaja vapautettava tehtävästään, jollei vapauttaminen ole lapsen edun vastaista.

Edustajan tehtävästä vapauttamista koskevan hakemuksen voi tehdä edustaja itse, vastaanottokeskus, jonka asukkaaksi lapsi on merkitty, lapsen oleskelukunnan sosiaalihuoltolain 6 §:n 1 momentissa tarkoitettu toimielin, 15 vuotta täyttänyt lapsi itse tai lapsen huoltaja tai muu laillinen edustaja.

30 § 
Oikeuspaikka
Hakemus edustajan määräämisestä tai vapauttamisesta tehtävästään on pantava vireille siinä käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä sijaitsevan vastaanottokeskuksen asukkaaksi lapsi on merkitty tai oleskelee.

31 § 
Ilmoitusvelvollisuus
Tuomioistuimen on ilmoitettava Maahanmuuttovirastolle ilman oleskelulupaa olevan lapsen ja väestötietojärjestelmään oleskeluluvan saaneen lapsen edustajan määräämistä tai vapauttamista koskevista päätöksistä. 
Edustajan tehtävä on merkittävä holhousasioiden rekisteriin, jos lapsella on edustajan hoidettavana olevaa omaisuutta siinä määrin, että edunvalvonta olisi holhoustoimesta annetun lain 66 §:n nojalla merkittävä holhousasioiden rekisteriin. Tuomioistuimen, joka määrää edustajan, on pyydettävä hakijalta selvitys siitä, onko lapsella edustajan hoidettavaksi tulevaa omaisuutta, ja tarvittaessa ilmoitettava holhousviranomaiselle rekisteriin merkitsemisen tarpeesta. 

Edustajan tehtävän merkitsemisestä holhousasioiden rekisteriin on muutoin soveltuvin osin voimassa, mitä holhoustoimesta annetun lain 64–68 §:ssä säädetään. 

32 § 
Tili edustajan tehtävästä
Edustajan velvollisuudesta tehdä tili tehtävänsä päättyessä on voimassa, mitä holhoustoimesta annetussa laissa säädetään.

33 § 
Lainvoimaa vailla olevan päätöksen noudattaminen
Käräjäoikeuden päätöstä, joka koskee edustajan määräämistä tai vapauttamista tehtävästään, on noudatettava, vaikka päätös ei ole saanut lainvoimaa.

Vastaanottolakihankkeessa arvioitava:

•	Mitkä ovat lastensuojelulain puuttuvat elementit, jotka tulisi lisätä 26 ja 27 §:ään?

•	Edustajien kelpoisuusvaatimukset
o	edustajat ovat eritasoisia - tulisiko edustajien pätevyysvaatimuksista säätää laissa (nykyisin ei myöskään esim. tarkisteta rikostaustaa)? Miten?
o	tulisiko perustaa kansallinen rekisteri edustajista? Kuka rekisteriä ylläpitäisi?

•	Valvonta ja palkkiot
o	vaatiiko edustajien toiminnan valvonta täsmennystä? Käytännössä maistraatit eivät ole valvoneet edustajien toimintaa vaan siitä ovat huolehtineet työ- ja elinkeinokeskukset (nykyisin Maahanmuuttovirasto) maksaessaan edustajien palkkioita ja kulukorvauksia. 
o	tulisiko edustajan palkkioista säätää laissa

•	Edustajan tehtävän lakkaaminen
o	päättyykö edustajan tehtävä kokonaan (puhevallan käyttö loppuu) heti lapsen tultua täysi-ikäiseksi vai tulisiko edustajan jatkaa alaikäisen täyttäessä 18 vuotta ja toimia eräänlaisena tukihenkilönä?

•	Edustajan työn luonne
o	tehdäänkö edustajan työtä päätoimisesti vai sivutoimisesti? 
o	tulisiko olla ammattimaisesti toimiva edustajajärjestelmä joko viranomaistoimintana tai huolehtisiko toiminnasta järjestö?