Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto

Viite 	Lausuntopyyntö 28.6.2010 (OM 11/41/2010)
Asia	Lausunto säätiölainsäädännön kehittämistä koskevasta arviomuistiosta 

Säätiölainsäädännön uudistuksen rajaukset

Kokonaisuudistus. Takuu-Säätiö pitää säätiölainsäädännön kokonaisuudistusta tarkoituksenmukaisena vaihtoehtona. Kokonaisuudistus on tarpeen säätiölain rakenteen nykyaikaistamiseksi sekä yhdenmukaistamiseksi muun yhteisölainsäädännön kanssa.

Säätiöoikeudellinen uudistus. Takuu-Säätiö katsoo, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata säätiöoikeudellisen uudistuksen ulkopuolelle. Kuten arviomuistiossakin todetaan, verotuksellinen erityiskohtelu ei liity itse säätiömuotoon sinänsä, vaan tuloverolaissa määriteltyyn toiminnan yleishyödyllisyyteen. 

Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt. Takuu-Säätiö pitää tarpeellisena, että säätiöiden toiminnan tosiasialliset erot huomioidaan myös lainsäädännössä (eri säätiötyyppien määrittely ja niitä koskevat erityissäännökset). Etenkin varojen sijoittamista, liiketoiminnan harjoittamista ja säätiön tarkoituksen muuttamista koskevia kysymyksiä voisi olla tarkoituksenmukaista tarkastella erikseen sen mukaan, painottuuko säätiön toiminnassa säädevarallisuus vai onko kyseessä jatkuvarahoitteinen säätiö.

Lainsäädännön tahdonvaltaisuus. Nykyisen säätiölain pakottavat säännökset ovat perusteltuja erityisesti säätäjän tahdon toteutumisen varmistamiseksi. Lainsäädäntöä uudistettaessa ja sääntelyä laajennettaessa säätiöiden toimintamahdollisuuksia ei kuitenkaan saisi rajoittaa liikaa pakottavin säännöksin. Takuu-Säätiö ei vielä tässä vaiheessa osaa ottaa tarkemmin kantaa siihen, missä määrin säätiöiden toimintaa voitaisiin edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä. Lakiin otettavan tahdonvaltaisen sääntelyn lisäämisen vaihtoehtona voisi olla myös itsesääntelyn kehittäminen esimerkiksi Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n laatimien hyvää säätiötapaa ja säätiön hyvää hallintoa koskevien ohjeiden tapaan.

Säätiölainsäädäntö, käytäntö ja oikeudellisen nykytilan arviointi

Säätiön tarkoitus ja toiminta. Takuu-Säätiö pitää hyödyllisyys-vaatimusta säätiöoikeudellisena vaatimuksena periaatteessa tarkoituksenmukaisena. Vaatimus on kuitenkin käytännössä tulkinnanvarainen ja epäselvä. Vaatimuksesta luopumista tulisikin harkita ja sallia säätiön perustaminen (pelkästään) laillisessa tarkoituksessa. Säätiön tarkoituksesta tulisi tällöin määrätä selkeästi säätiön säännöissä. Takuu-Säätiö pitää kuitenkin edelleen tärkeänä säätiölain lähtökohtana sitä, ettei säätiön yksinomaisena tai pääasiallisena tarkoituksena saa olla liiketoiminnan harjoittaminen ja/tai taloudellisen edun tavoittelu (vrt. säätiölaki 5.3 §). Säätiön perustaminen pelkästään ”taloudelliseksi yksiköksi” tulee lainsäädännössä olla selkeästi kielletty. 

Takuu-Säätiö kannattaa sitä, että säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittäisiin sellaisiin lainsäännöllisiin rakenteisiin, jossa oman liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin. Tämä parantaisi etenkin jatkuvarahoitteisten säätiöiden edellytyksiä toimintansa rahoittamiseen elinkeinotoiminnan tuotolla. Liiketoiminnan liiallisen riskinoton rajoittamiseksi (säädepääoman turvaaminen) säätiölakiin tulisi ottaa tarkat säännökset liiketoiminnan harjoittamisesta sekä johdon huolellisuusvelvoitteista tms. Lisäksi vaatimus liiketoiminnan pienimuotoisuudesta (vrt. yhdistyslaki 5 §) ja/tai säätiölainsäädännön jakaminen liiketoimintasäätiöihin ja muihin säätiöihin saattaisi olla tarkoituksenmukaista. Mikäli säätiön oma liiketoiminnan harjoittaminen sallittaisiin, vältyttäisiin niistä arviomuistiossa esille tuoduista tulkintaongelmista, joita säätiölain liiketoimintakiellosta nyt aiheutuu (liiketoimintakiellon kiertäminen ja sijoitustoiminta).
 
Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset. Takuu-Säätiö pitää lupamenettelyä säätiön perustamisessa tarkoituksenmukaisena vaihtoehtona. Hyödyllisyys-vaatimusta säätiön perustamisen edellytyksenä on jo käsitelty edellä. Mikäli hyödyllisyyttä ei vaadittaisi, lupamenettelyssä olisi arvioitava ennen kaikkea sitä, määrätäänkö säännöissä riittävän selkeästi säätiön tarkoitus ja sen toteuttaminen.

Säätiöpääoma. Takuu-Säätiö katsoo, ettei säätiöpääoman korottamiseen nykyisestä 25.000 eurosta ole yleistä tarvetta. Sen sijaan olisi tarkoituksenmukaista pohtia, pitäisikö pääomavaatimus olla erisuuruinen eri tyyppisillä säätiöillä (pääomasäätiö vs. jatkuvarahoitteinen säätiö). Kuten arviomuistiossakin todetaan, kysymys peruspääoman määrästä liittyy kiinteästi jatkuvarahoitteisten säätiöiden lainsäädännölliseen asemaan (tai sen puutteeseen) ja liiketoiminnan harjoittamiskieltoon. Kysymys on siten ennen kaikkea siitä, minkälaiset mahdollisuudet säätiöllä on toimintansa rahoittamiseen muutoin kuin pääoman tuotolla.

Takuu-Säätiö kannattaa sitä, että säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta säädettäisiin laissa. 

Säätiön hallinto. Takuu-Säätiö katsoo, että säätiön (hyvän) hallinnon sääntely on tarkoituksenmukaista vastata soveltuvin osin muiden yhteisöjen sääntelyä esimerkiksi esteellisyyden ja julkistettavan informaation laajuuden osalta. Myös yleisten huolellisuus- ja lojaliteettivelvoitteiden selventäminen ja näiden säännösten lisääminen säätiölakiin on tarpeen. Erityisesti nämä vaatimukset korostuvat, mikäli säätiöille sallitaan liiketoiminnan harjoittaminen (esim. liiallisen riskinoton välttäminen). 

Takuu-Säätiö ei näe tarvetta sille, että hallituksen kokoonpanosta, asettamistavasta, eroamisesta jne. pitäisi säätää tarkemmin säätiölaissa. Tämä on pitkälti tarkoituksenmukaisuuskysymys ja siitä voidaan tarvittaessa määrätä säännöissä hyvinkin yksityiskohtaisesti. Sen sijaan säätiölakiin olisi syytä ottaa hallituksen tehtäviä (esim. valvontavelvollisuus) ja päätöksentekoa koskevat yksityiskohtaiset säännökset muuta yhteisölainsäädäntöä vastaavasti. Näillä säännöksillä on merkitystä etenkin silloin, kun arvioidaan hallituksen jäsenen mahdollista vahingonkorvausvastuuta.    

Takuu-Säätiö pitää tärkeänä, että säätiössä päätösvaltaa käyttävät ja hallinnosta vastaavat toimielimet sekä niiden toimivalta- ja vastuusuhteet ovat laissa selkeästi määritelty. Säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai vastaavasta tahosta tulisi ehdottomasti säätää laissa tarkemmin. Hyvänä lainsäädännöllisenä lähtökohtana Takuu-Säätiö pitää tältä osin osakeyhtiölakia.

Säätiövalvonta. Takuu-Säätiö pitää säätöiden valvontaa (julkinen valvonta/PRH ja tilintarkastus) tarkoituksenmukaisena eikä näe tarvetta järjestelmän suuriin muutoksiin. Säätiövalvonnan tehostamiseen (PRH:n valvontaresurssien lisääminen) tulisi kuitenkin kiinnittää nykyistä enemmän huomiota. 

Takuu-Säätiö pitää tarkoituksenmukaisena sitä, että arviomuistiossa mainittuun säätiön varojen käytön ja säätiön tarkoituksen väliseen yhteyteen kiinnitettäisiin säätiön valvonnassa nykyistä enemmän huomiota. Luontevimmin tämä tapahtuisi hallinnon antaman toimintakertomuksen sisältövaatimuksia kehittämällä (eli toimintakertomuksessa vaadittaisiin selvitys siitä, miten ja kuinka paljon varoja on käytetty suhteessa säätiön tarkoitukseen).     

Säätiövarallisuuden hoito. Voimassa olevan säätiölain vaatimus varojen sijoittamisesta ”varmalla ja tuloa tuottavalla tavalla” on Takuu-Säätiön mielestä ristiriitainen ja lisää selvitystä vaativa. Kirjaimellisesti tulkittuna säätiölain vaatimus on mahdoton ja käytännössä esiin nousee kysymys siitä, kuinka suuri riskinotto varojen sijoittamisessa on hyväksyttävää.  

Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen ja lopettaminen. Takuu-Säätiö katsoo, että säätiön tarkoituksen muuttamisessa nykyistä säätiölain 17 §:ää joustavampi sääntely olisi tarpeen. Säätiön tarkoituksen on voitava sopeutua esimerkiksi yhteiskunnallisten arvojen ja olojen muutoksiin. Säätiölain vaatimus siitä, ettei uusi tarkoitus saa olennaisesti poiketa alkuperäisestä tarkoituksesta, voi käytännössä estää säätiön tarkoituksen muuttamisen ja toiminnan jatkamisen. Lainsäädäntöä uudistettaessa tulisikin arvioida sitä, voitaisiinko säätiön tarkoituksen muuttaminen sallia nykyistä joustavammin esimerkiksi säätiön sääntömääräyksellä. Lainsäädännön lähtökohtana tulee kuitenkin edelleen olla tarkoituksen pysyvyyden turvaaminen ja väärinkäytöksien estäminen (säädepääomaa käytettävä perustajan määräämään tarkoitukseen). 

Helsingissä 15. syyskuuta 2010

Takuu-Säätiö

Kimmo Sainio			Leena Veikkola
hallituksen puheenjohtaja			toiminnanjohtaja

Lisätietoja:
lakimies Minna Markkanen
puhelin 09 6126 3427
minna.markkanen@takuu-saatio.fi