Viranomaisyhteistyön kehittämisprojekti VIRKE

Hanke  VM0151:00/07/02/2000

			
					 17.9.2010

Viranomaisyhteistyön kehittämisprojekti Virke:n lausunto oikeusministeriölle säätiölain kehittämistä koskevasta arviomuistiosta.    

Viite: Lausuntopyyntö OM 11/41/2010

1.	Johdanto, tavoitteet ja jatkovalmistelu

Oikeusministeriö on pyytänyt Viranomaisyhteistyön kehittämisprojekti Virkeltä lausuntoa säätiölain kehittämiseksi laaditusta arviomuistiosta. Arviomuistiossa kuvataan säätiölain nykytilaa ja arvioidaan kehittämisvaihtoehtoja. Lausunnossa pyydetään noudattamaan samaa otsikointia ja arvioimaan eri toimintavaihtoehtojen vaikutuksia unohtamatta uusia näkemyksiä. Lausunto pyydetään viimeistään perjantaihin 17.9.2010 mennessä. Viranomaisyhteistyön kehittämisprojekti antaa lausuntonsa painottaen siinä harmaan talouden ja talousrikollisuuden torjunnan näkökulmaa. Vastauksessa noudatetaan arviomuistion otsikointia. 

Virke on laatinut säätiöiden verotusta koskevat tilastot vuosilta 2006-2009. Ne on esitetty liitteestä 1.

Toimivien säätiöiden kokonaismäärä 2.819 kappaletta on erittäin marginaalinen suhteessa muihin taloudellisiin yksiköihin Suomessa. Tästä huolimatta Virke pitää säätiölain uudistamista tarpeellisena.  Katsomme, että yhdeksi keskeiseksi tavoitteeksi tulisi asettaa säätiöiden toiminnan läpinäkyvyyden ja valvonnan järjestäminen. Epäitsenäisten säätiöiden, rahastojen ja muiden sääntelyn ulkopuolella olevien taloudellisten yksiköiden saattaminen säänneltyjen rakenteiden piiriin on tavoiteltavaa.

2.	Säätiökentän nykytila ja sen arviointi

Säätiöt hallinnoivat merkittäviä omaisuusmassoja ja harjoittavat sijoitustoimintaa ja kilpailevat osin liiketoimintaa harjoittavien yritysten kanssa. Tästä huolimatta, säätiöiden valvontaan on käytettävissä vain vähän yhteiskunnan valvontaresursseja. Erityisesti silloin kun yhteiskunta tukee säätiöitä taloudellisesti ja sallii varojen keräämisen kansalaisilta ja muilta taloudellisilta toimijoilta, tulisi varmistaa ja valvoa, että yhteiskunnan rahalliset tuet päätyvät säätiön tarkoittamaan toimintaan. Läpinäkyvyyden lisäämisen ja valvonnan tehostamisen tarve on ilmeinen.

2.1.	Lainsäädäntökehitys

2.2.	Säätiötyypit ja säätiölain soveltaminen

Taloudellisten yksiköiden luokittelua ja tyypittämistä tulee kehittää, jotta yhteiskunnan tarpeisiin saadaan riittävästi toisiinsa verrattavissa olevaa tietoa eri toimintaympäristöissä toimivista taloudellisista yksiköistä. Julkisoikeudellisia säätiöitä ei tule jättää sääntelyn ulkopuolelle ja niiden valvonta tulee yhdenmukaistaa sekä tilinpäätöstiedot julkistaa läpinäkyvyyden lisäämiseksi. 

2.3.	Tilastotietoja rekisteröidyistä säätiöistä

Liitteessä 1. on esitetty säätiöiden tilastolliset verotustiedot ja niiden kehitys vuosilta 2006-2009.

2.4.	Tilastotietoja julkisesta säätiövalvonnasta

Säätiöiden valvonta kuuluu PRH:lle, joka ylläpitää säätiörekisteriä. Valvontaan kohdennetut resurssit ovat 3-5- henkilötyövuotta. Valvonta kohdistuu perustamisvaiheen valvontaan, säännölliseen valvontaan ja yksittäistapauksia koskevaan valvontaan. Valvottaville on lähetetty 6-800 kehotuskirjettä vuosittain. Käytännössä lähes kolmasosaa on ollut kehotettava täyttämään velvollisuutensa. 

Tapauskohtaiseen valvontaan päätyy vuosittain n. 10 kpl säätiöitä. Määrää voidaan pitää vähäisenä. Tässä suhteessa katsomme, että valvontaa tulisi lisätä ja uusia valvontakeinoja ottaa käyttöön. Uudistamisen yhteydessä säätiöiden valvonta tulisi järjestää siten, että viranomaisten valvontamahdollisuuksia lisätään ja nykyisiä valvontakeinoja tehostetaan. Valvonnan tulisi olla sellaista, ettei säätöitä ainakaan kovin helposti voitaisi käyttää taloudellisten väärinkäytösten tekovälineinä. Tätä varten säätiöitä valvovan PRH:n tietojensaantia sekä viranomaistahoilta että sivullistahoilta tulisi uudistettavissa säännöksissä parantaa. 

3.  Aiemmat kehittämisehdotukset

Täältä osin ei ole lausuttavaa.

4.  Säätiölainsäädännön uudistuksen rajaukset

4.1.  Siirtymäjärjestelyjen tarve

4.2.  Kokonaisuudistus

1. Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena.
	2. Mikäli kannatatte osittaisuudistusta, täsmentäkää ne osa-alueet, jotka mielestänne 	tarvitsevat uudistusta.

Kannatamme kokonaisuudistusta. Keskeisiä puutteita on säätiöiden hallinnon ja valvonnan järjestämisessä. 

4.3. Säätiöoikeudellinen uudistus

1. katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle?

2. Mikäli katsotte, että säätiölain uudistamisen yhteydessä on ratkaistava myös verotusnäkökohtia, yksilöikää ja perustelkaa ongelmat ja kehittämisehdotuksenne.

Vero-oikeudelliset kysymykset on tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle. 

4.4.  Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt 

1. Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin huomioon säätiölaissa?

Säätiölaki ei sovellu jatkuvarahoitteisen toiminnan käyttöön ainakaan niissä tilanteissa, joissa yhteiskunnalliset intressit ovat valvottavina. Niiden toiminta näyttäisi muutoinkin olevan lähempänä yleishyödyllistä toimintaa. Säätiöiden tyypittely ja niiden tarkkarajainen sääntely saattaa muodostua sääntelyteknisesti hankalaksi, koska erityyppisiä säätiöitä on lukuisa joukko. Katsomme, että osa säätiötyypeistä voisi sopia paremmin yhdistyssääntelyn alle.

4.5.  Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja epäitsenäiset säätiöt

1. Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?

Kyllä. Uudistuksen tulee koskea epäitsenäisiä säätiöitä. 

2. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko lainsäädännöllä erityisesti edistää epäitsenäisen säätiön perustajan tahdon toteutumista sekä vähentää tällaisen säätiömuodon tarkoituksen toteutumiseen liittyviä epävarmuustekijöitä? 

Kyllä. Säätiöiden toiminta tulee laajasti saada viranomaisvalvonnan piiriin. Uudistuksessa tulee määritellä se toiminnallinen käyttö, joihin säätiöitä voidaan käyttää sekä rajapinnat liiketoimintaan ja yhdistystoimintaan. Anonyymiä tai nimetöntä pääoman asettajaa tai edunsaajaa tai varojen käyttöä ei tulisi hyväksyä. 
  
Mitä muita asioita tulisi säännellä?

Hallinto, vastuusuhteet, valvonta, valvontaviranomaisen tietojen saanti viranomaisilta ja sivullisilta, tilintarkastajan ja ulkopuolisen uskotunmiehen asettamismahdollisuus valvontaviranomaiselle, jotta mahdolliset väärinkäytökset tulisivat tutkituiksi.

3. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko sääntelyn koskea vain rekisteröidyn säätiön pitämää epäitsenäistä säätiötä/rahastoa vai myös muiden tahojen (esimerkiksi julkisyhteisö, pankki, sijoituspalveluyritys) hallinnoimia epäitsenäisiä säätiöitä/rahastoja. 

Rekisteröinnin ja sääntelyn tulee kattaa myös epäitsenäiset rahastot.

4. Onko säätiölain uudistaminen muutoin laajennettava kattamaan sellainen säätiötoiminta, joka on nykyisen säätiölain soveltamisalan ulkopuolella? Minkälaisesta säätiötoiminnasta on kyse ja mitä näkökohtia uudistuksessa tulisi erityisesti painottaa?

Säätiölain tulisi kattaa laajasti kaikki epäitsenäiset toimintamuodot, joilla on säätiön tunnusmerkkejä ja jotka eivät ole muun sääntelyn piirissä. 

4.6.  Lainsäädännön tahdonvaltaisuus

1. Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?

2. Sitä osin kuin pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?

3. Mikäli vastaatte myöntävästi toiseen kysymykseen, niin yksilöikää ne asiat, joiden tulisi nimenomaisesti kuulua olettamasääntelyn piiriin?

Pakottavalla sääntelyllä tulee suojata säätiön toiminnan tarkoitusta, jatkuvuutta ja säädepääoman säilymistä. Säätiöiden toiminta tulee säätää kapea-alaiseksi koskemaan sellaisia toimintamuotoa, josta voidaan tarkkarajaisesti säätää. Asettajan tahtoa tulee suojata sellaisten oikeushyvien osalta, mitkä varmistavat säätiön pitkäjänteisen toiminnan ja jatkuvuuden. Pääoman asettajan tahto ei voisi olla vapaavalintaista, lyhytkestoista ja helposti muuteltavaa.

Liiketoiminnan harjoittamiskielto tulisi säilyttää. Siihen tarkoitukseen on mahdollista ottaa parhaiten soveltuva yhteisömuoto. Säätiömuodolla ei tulisi hämärtää toiminnan tarkoitusta ja kilpailuneutraliteettia.

Pakottavaa sääntelyä tarvitaan rekisteröinnin järjestämiseen, hallinnon ja vastuusuhteiden määrittämiseen, valvonnan järjestämiseen ja säätön toiminnan läpinäkyvyyden varmistamiseen sekä tilintarkastuksen suorittamiseen. Myös seuraamusjärjestelmää tulisi kehittää samassa yhteydessä, koska lain noudattaminen riippuu merkittävästi seuraamusjärjestelmästä. 

Laissa tulisi säätää siitä, mitä säädepääomalle tapahtuu erilaisten taloudellisten seikkojen vallitessa kuten esimerkiksi maksukyvyttömyyden yllättäessä. Lisäksi tulisi säätää valvontaviranomaisen oikeudesta puuttua säätiön toimintaan, mikäli sääntöjen tai toiminnan ei enää kohtuudella voida katsoa vastaavan alkuperäistä tarkoitusta tai toiminta rikkoo säätiölainsäädäntöä.

5.  Säätiölainsäädäntö, käytäntö ja oikeudellisen nykytilan arviointi
5.1.  Säätiön yleinen määritelmä

1. Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa? Arvioikaa ja perustelkaa tällaisten muutosten vaikutuksia.

Säätiön legaalimääritelmä tulisi säätää riittävän tarkan tunnusmerkistön kautta, jotta epäitsenäisten säätiöiden tarkka mukaan otto sääntelyn piiriin olisi mahdollinen. 

5.2.  Säätiön perustaminen testamentilla ja säädekirjalla
 
1. Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön perustamisen varmistamiseksi? Kuvailkaa mahdollisia kontrollikeinoja.

2. Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen seuraamus. Kuvailkaa mahdollisia vaihtoehtoisia toimintamalleja.

3. Mitä ongelmia katsotte voimassaolevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön sisältävän? Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin kun itsenäisen säätiön perustaminen ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?

Täältä osin ei ole lausuttavaa harmaan talouden tai talousrikollisuuden kannalta.

5.3.  Säätiön tarkoitus ja toiminta 
 
1. Katsotteko, että säätiön tarkoitus ja toiminta tulee jatkosakin olla sidoksissa hyödyllisyys-käsitteeseen? Perustelkaa vastauksenne? Mikäli ehdotatte muutoksi, kuvailkaa mahdollisimman tarkasti esittämiänne vaihtoehtoja ja niiden aiheuttamia vaikutuksia niin toimiville säätiöille kuin säätiöinstituution kehitykselle.

2. Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrkiä sellaisiin rakenteisiin, joissa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin?

3. Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollain tavoin säännellä? 

4. Olisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia säätiöitä (esimerkiksi sijoitustoiminnan tai elinkeinotoiminnan tuotolla toimivia säätiöitä ja jatkuvarahoitteisia laitossäätiöitä tai muita säätiöitä) koskevia velkojainsuoja- ja huolellisuussäännöksiä? 

Liiketoimintaa harjoittavien taloudellisten yksiköiden kirjo on jo riittävä täyttämään erilaiset tarpeet liiketoiminnan harjoittamiseksi. Yleishyödylliset yhdistykset kilpailevat jo nykyisin puhtaasti kaupallisin perustein toimivien yhteisöjen kanssa. Liiketoimintaa harjoittavien taloudellisten yksiköiden lisäämistä säätiöiden puolelle ei voi pitää tarkoituksenmukaisena. Sijoitustoiminnalla pyritään taloudellisen voiton hankkimiseen, joten asiallisesti nekin kuuluvat liiketaloudellisten periaatteiden pohjalta toimivien talousyksiköiden piiriin.  

5.4.  Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset

1. Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia? Perustelkaa vastauksenne.

2. Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?

3. Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä? Perustelkaa vastauksenne. 

Kiirehdimme henkilötietolain mukaisia täydennyksiä rekisteritietoihin ja niiden oikeellisuuden ajantasaisuuden tarkistamista. Väärinkäytöstilanteissa vastuun kohdentaminen on hankalaa puuttuvien tietojen vuoksi. 

Rekisteröinti on osa valvontaa, eikä siitä siksi tule luopua. Rekisteröinnin piiriin tulee saattaa kaikki säätiöt mukaan lukien epäitsenäiset säätiöt. Rekisteriin tulisi merkitä tilintarkastajien ohella kaikki vastuuasemissa toimivat henkilöt, säätiön nimen kirjoittajat, ja muut valtuutuksen perusteella päätösvaltaa käyttävät. Tämä lisäisi julkisuutta ja samalla läpinäkyvyyttä.
 
Merkinnät tilintarkastajien ja vastuuasemissa olevien eroista tulisi myös tehdä rekisteriin. Eroilmoitusten säätäminen maksuttomaksi parantaisi merkittävästi rekisteristä saatavan tiedon luotettavuutta sekä oikeaa kuvaa hallinnon tilasta. Kun merkintä nykyisin on säätiön hallituksen vastuulla, saattaa uusien vastuuhenkilöiden nimeäminen viipyä. Maksuton eroista ilmoittaminen oikean julkisen kuvan vuoksi lisäisi säätiön hallitukselle painetta tilanteen järjestämiseen ja asiantilan saattamiseen säädösten edellyttämäksi. 
 
Tilintarkastajille tulisi säätää velvollisuus tehdä ilmoitus PRH:lle mikäli he havaitsevat, että rekisteristä saatava julkinen tieto ei vastaa tosiasiallista tilaa säätiön hallinnosta ja sen vastuuhenkilöistä. Kannatamme myös sitä, että rekisteriin tehtäisiin merkintä tilintarkastuksen suorittamisesta, jolloin mahdolliseen puutteeseen olisi paremmat edellytykset reagoida. Tilintarkastajille tulisi säätää myös velvollisuus ilmoittaa havaitsemistaan epäillyistä taloudellisista väärinkäytöksistä ja epäillyistä talousrikoksista esimerkiksi viralliselle syyttäjälle. 

5.5.  Säätiöpääoma

1. katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö säätiöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Perustelkaa näkökantanne. 

2. Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta tai korottamisesta?
 
Säädepääoma tulisi säätää riittävän suureksi, että sen tuotto takaisi riittävän kassavirran, joka mahdollistaisi toiminnan jatkuvuuden. Lakanneiden säätiöiden huomattava määrä (n. 1/3) kuvaa jossain määrin niiden toiminnan sammumista säädepääoman tultua käytetyksi loppuun.  

Kannatamme säätiöpääoman vähimmäismäärän korottamista vähintään 200.000 euroon. Tämä ei kuitenkaan riitä takaamaan toiminnan jatkumista. Toimintaedellytyksiä tulisikin arvioida kokonaisuutena huolellisesti ja hankkia riittävä selvitys siitä miten tulevaa toimintaa tullaan harjoittamaan. Säätiöpääomaan liittyvä valvonta tulisi järjestää siten, että laitettavan pääomaan alkuperä selvitettäisiin huolellisesti. Näin varmistettaisiin, ettei säätiötä perusteta verotuksen välttämiseksi tai rikoshyödyn kätkemiseen ja rahanpesuun. Tässä PRH:n aktiivista valvontaroolia tulisi lisätä tai se tulisi muutoin järjestää siten, että toiminnassa mukana olevien taustat ja pääomien lähde voitaisiin selvittää perustamisvaiheessa. 

Pidämme hyvänä että Patentti- ja rekisterihallituksen tehtävät säätiöiden valvonnassa otetaan selkeästi lakiin ja että PRH:lle annetaan riittävät valtuudet tietojen saamiseksi viranomaisilta ja sivullisilta ennen säätiön rekisteröintiä, mutta myös säätiön toiminnan jatkuvaan valvontaan. PRH:n mahdollisuuksia selvittää säätiön toimintaedellytyksiä jo rekisteröintivaiheessa tulisi parantaa. Ennakoivan valvonnan tulisi varmistaa, että toimintaan valitut henkilöt nauttivat yhteiskunnallista luottamusta ja että säätiöstä ei tule ns. lyhyen elinkaaren säätiötä.

5.6.  Säätiön hallinto, yleiset periaatteet, huolellisuus- ja lojaliteettivelvoite 

1. katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista?

2. Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman informaation laajuutta lisäämällä?

3. Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota.

Ehdotamme, että säätiöiden tilintarkastuksen tulisi tapahtua aina pelkästään ammattitilintarkastajien toimesta. Tilintarkastuksen kautta tapahtuvaa valvontaa tulisi kehittää edelleen. Säätiön toiminta tulee ottaa arvioitavaksi sekä laillisuuden että tarkoituksenmukaisuuden näkökulmasta jatkuvana prosessina, eikä vain tilinpäätöstä tarkastettaessa. Pidämme tärkeänä juuri tilintarkastukseen liittyvien velvoitteiden lisäämistä, jotta tietoa epäkohdista kertyisi riittävän ajoissa väärinkäytöksiin puuttumiseksi. Toiminnan läpinäkyvyyden lisääminen on kannatettavaa.

Tilintarkastajille tulisi säätää velvollisuus ilmoittaa PRH:lle, jos säätiön toiminnassa havaitaan säätiölain vastaista toimintaa tai jos säätiön tarkoitus on muuttunut oleellisesti siitä, mihin säätiö on perustettu. Muiden taloudellisten väärinkäytösten osalta tilintarkastajalle tulisi säätää velvollisuudesta ilmoittaa epäillyt talousrikokset tai muut vakavat taloudelliset väärinkäytökset esimerkiksi viralliselle syyttäjälle. Samanaikaisesti tulisi säätää mikä on seuraamus siitä, jos tilintarkastaja jättää ilmoituksen tekemättä.

	Hallituksen kokoonpano ja tehtävät 

1. katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta ja erottamisesta, toimikaudesta ja hallituksen jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa tarkemmin?

2. katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa?

Säätiöiden hallinnosta toimivallasta ja toimielinten vastuusta ja tehtävistä tulisi säätää laissa. Säännöissä voitaisiin vahvistaa alempien toimielimien tehtävistä. 

	Muut orgaanit ja niiden tehtävät

1. Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tulisi säätää tarkemmin laissa?

2. Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin?

Toimitusjohtajan asemasta tulisi säätää laissa.

Väliaikainen hallinnon erottaminen, uskotun miehen määrääminen ja erityistilintarkastuksen määrääminen

Viranomaisten mahdollisuuksia puuttua säätiön tarkoituksen vastaiseen toimintaan pitää parantaa. Pidämme PRH:n aiemmin tekemää ehdotusta koko hallituksen tai hallituksen jäsenen väliaikaisesta erottamisesta ja selvitysmiehen asettamisesta mahdollisuutena. Ehdotusta tulisi laajentaa koskemaan myös muita säätiön taloudellista valtaa käyttäviä toimijoita, jos sellaisia on valittu. Ilmoituksen PRH:lle voisi tehdä jokainen joka havaitsee väärinkäytöksen tai voi perustellusti epäillä sellaista. Tilintarkastajille tulisi säätää erityinen velvollisuus ilmoittaa havaitsemastaan väärinkäytöksestä tai epäilyttävästä asiasta. Työryhmä joutunee erikseen pohtimaan miten torjutaan mahdollisten aiheettomien ilmoitusten haitta. 

Hitaan tuomioistuinprosessin vuoksi pidämme hyvänä toimivallan siirtoa PRH:lle, kun kyse on väliaikaisesta erottamisesta ja uskotun miehen määräämisestä. Säätiön toimintakyvyn säilyttämiseksi tulisi uskottu mies voida määrätä vaikka hallitus vastustaisi erottamista. Vaikka kyse olisi yhden hallituksen jäsenen erottamisesta väärinkäytösepäilyn vuoksi, tulisi uskottu mies voida määrätä valvomaan tilannetta. Uskotun miehen tulisi tarvittaessa varmistaa säätiön toiminnan jatkuminen, väärinkäytösten selvittäminen ja tarvittaessa uuden hallituksen valitseminen sääntöjen mukaisesti. 

Kannatamme säätiölain valvonnan ulottamista myös säätiön määräysvallassa oleviin kirjanpitovelvollisiin. Säätiön tilintarkastajien tulisi tarkastaa ja valvoa myös näiden yhteisöjen keskinäistä ja säätiön välistä varojen siirtoa ja käyttöä sekä hyvän hallinnon periaatteiden noudattamista. 
 
Ehdotuksen hyvänä puolena on, että PRH:n valvonnan ja tilintarkastuksen kautta tapahtuvan valvonnan suhde selkiintyisi. Joissakin tilanteissa annettavan tiedon asianmukaisuus tulisi varmistaa siten, että tiedon antaa tilintarkastaja. Tilintarkastusta ja sitä koskevaa raportointia koskevien tietojen ilmoittaminen PRH:lle olisi mielestämme säädettävä tilintarkastajan velvollisuudeksi. Hallituksen toimiminen välikätenä saattaa johtaa puutteisiin ja kyselyihin, joihin arviomuistiossakin viitataan. 

Havainnot laittomasta toiminnasta tai säätiön sääntöjen ja tarkoituksen vastaisesta menettelystä tulisi säätää samoin tilintarkastajan ilmoittamisvelvollisuuden piiriin. Säätiön erityispiirteistä johtuen kannatamme tilintarkastajien erityistä ilmoitusvelvollisuuden lisäämistä toiminnassa havaittavista puutteista ja lain- ja säännösten vastaisesta menettelystä. Tämän tulisi koskea myös epäilyttäviä seikkoja joita tilintarkastuksessa ei ole voitu tarkistaa.      

Vahingonkorvausvastuu, päätösten moitittavuutta koskevat toimenpiteet, hallinnolliset sanktiot ja rikossääntely 

1. Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää? Perustelkaa vastauksenne. 

PRH voisi määrätä hallituksen oikaisemaan virheellisen menettelyn tai kieltää sellaisen täytäntöönpanon. Säännöstä ehdotetaan täydennettäväksi myös mahdollisuudella puuttua yksittäisen hallituksen jäsenen toimiin. Sama mahdollisuus tulisi koskea myös muita toiminnasta vastuullisia henkilöitä. 

Säätiölakiin on esitetty lisättäväksi hallinnollisia sanktioita moitittavasta toiminnasta. Ehdotuksen mukaan säätiölain vastaisesta toiminnasta annettaisiin kuitenkin vain huomautus. Jos toiminta ei sen johdosta korjaantuisi, asetettaisiin uhkasakko. Mikäli tämäkään ei riittäisi, olisi mahdollisuus väliaikaiseen erottamiseen. Seuraamusjärjestelmä moitittavasta toiminnasta vaikuttaa heikolta ja ei luo riittävästi preventiivistä vaikutusta. Säätiöiden seuraamusjärjestelmää tulisi arvioida hallinnollisten sanktioiden lisäksi rikoslain säädöksiä kehittämällä.  Kannatamme säätiörikkomuksen ja säätiörikoksen säätämistä rikoslakiin.

5.7.  Säätiövalvonta ja julkinen valvonta

1. Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövallan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä ja tehokkuudesta. Esittäkää tarvittaessa vaihtoehtoisia ratkaisumalleja ja perustelkaa näkemyksenne. 

2. Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty?

3. onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty?

4. Tilintarkastusinstituution toimivuus ja valinnan esteettömyys. Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa?

5. Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen liittyvää informaatiota lisätään ja sisältöä kehitetään?

Valvonnan kannalta läpinäkyvyyden lisääminen on tärkeää väärinkäytösten ilmitulon varmistamiseksi. Kannatamme säätiölain salassapidon kaventamista. Valvontaviranomaisena toimivalle PRH:lle tulisi sallia oikeus luovuttaa oma-aloitteisesti tietoja muille viranomaisille silloin, kun se on tarpeen toisen viranomaisen tehtävien hoitamiseksi. Samalla PRH:lle olisi sallittava vastavuoroinen tietojen saanti oman valvontatehtävänsä suorittamiseksi viranomaiselta tai sivullisilta.

Osana valvontaa tulisi säätää sivullistahon tietojenantovelvollisuudesta. PRH:n tietojen saantia valvonnan kohteena olevasta säätiöstä ja tämän intressipiiriin kuuluvista yhtiöistä ja muista toimijoista on perusteltua parantaa. Tietojen saannin ulkopuolelle ei siten tulisi rajata säätiön vastuuasemissa toimivien henkilöiden säätiön toiminnan ulkopuolella tapahtuvaa toimintaa, jos tietojen saanti olisi välttämätöntä säätiön väärinkäytösepäilyjen selvittämiseksi. 

Tietojen hankintaa tulisi kehittää säätiön hallinnon ohella myös tilintarkastajien suuntaan. Tämä saattaa kuitenkin muodostua jossain määrin ongelmalliseksi, koska säätiön hallinto valitsee tilintarkastajan. Mahdollisen intressiristiriidan vuoksi asiaa tulisi ehkä tarkastella tilintarkastusta koskevien velvoitteiden lisäämisenä. Valvontaan tarvittavien asiakirjojen saanti tulisi tarvittaessa varmistaa uskotun miehen määräämisellä.

5.8. Säätiövarallisuuden hoito

Informaatiota säätiövarallisuuden käytöstä tulisi lisätä. Perusteet toiminnan lakkauttamiseksi tulisi aina saattaa valvontaviranomaisen arvioitavaksi. 

    Lopuksi

Virke on useita vuosi kiinnittänyt omassa toiminnassaan huomiota säätiörekisterin tietojen saatavuuteen. Eri viranomaisten valvontatehtävää helpottaisi se, että säätiörekisterin tiedot olisivat helposti saavutettavissa eri valvontaviranomaisille heidän tehtäviään varten.

Helsingissä 17.9.2010

Janne Marttinen
Projektipäällikkö

Seppo Sannikka
Ylitarkastaja

Liite 1.

Säätiöiden verotustiedot
13.9.2010 , Ylitarkastaja Seppo Sannikka, Virke

Suomessa on säätiöitä noin 2.800. Määrä kasvaa Verohallinnon tietojen perusteella parillakymmenellä vuodessa. Enin osa on verotuksessa luokiteltu yleishyödylliseksi.

Lukumääriä:

	2009	2008	2007	2006	
Yhteensä	2 849	2 830	2 806	2 745	
Kaupparekisterissä	37	35	32	33	
Postivirasto <> virasto	140	231	341	134	
Yleishyödyllinen	1 882	1 838	1 388	1 485	

Vuosi:	tilikausi on mainittuna vuonna
Postivirasto <> virasto	toimipaikka muun viraston alueella kuin kotipaikka

Yleishyödyllisyys on todettu seuraavasti verovuonna 2009:

Lähde	Lkm	
Tuloverotus	  1 677	
Kiinteistöverotus	   372	
Asiakasrekisteröinti	   30	
HOn päätös	   7	
Verotarkastus	   6	
Verotoimiston ennakkotieto	   4	
Arvonlisäverotus	   3	
KHOn päätös	   1	

Rekisteröintitilanne:

	2009	2008	2007	2006	
Alv-rekisteröity	332	324	322	321	
Alv-rekisteröity kiinteistöstä	199	187	178	173	
Alv-rekisteröity alkutuotannosta	160	163	163	160	
Hakeutunut alv-rekisteriin	132	124	118	112	
Poikkeava alv-valvontakausi	54				
Rekisteröity työnantaja	770	767	757	734	
Ennakkoperintärekisterissä	633	634	625	614	
Passiivinen tuloverotuksessa	41	34	35	46	

Häiriöt ja valvonta:

	2010/09	2009/11	2008/11	2007/11	
Verovelkaisia	23	32	27	37	
Verovelka €	851 644	534 158	554 140	210 670	
Tarkastettuja 2003-	89	80	72	52	
Valvontakäynti	1	1	1	1	
Vertailutieto, säätiöitä	360	381	351	315	
Vertailutietoja kpl	4 988	4 616	4 064	3 413	
Ilmianto, säätiöitä	20	20	12	0	
Ilmiantoja kpl	27	15	17	0	

Arvonlisävero ja työnantajasuoritukset:

	2009	2008	2007	2006	
Alv ilmoittajia	556	553	544	526	
Alv verollinen myynti €	210 190 226	201 472 867	192 532 363	186 702 606	
Alv veroton myynti €	20 857 073	15 754 797	15 375 936	10 124 564	
Alv EU-myynti €	50 632	16 804	118 268	46 191	
Alv myynti yhteensä €	231 097 931	217 244 468	208 026 567	196 873 361	
Alv EU-ostajia	43	43	30	35	
Alv EU-ostot €	2 583 998	2 201 370	3 891 147	2 232 223	
Alv maksajia	404	410	416	381	
Alv maksut €	18 411 825	17 904 527	18 223 899	16 521 561	
Alv ennakkopalautuksen saajia	36	43	42	49	
Alv ennakkopalautukset €	10 029 380	14 879 329	9 168 585	8 990 967	
Alv arvioituja	1	0	0	1	
Ta ilmoittajia	770	757	752	754	
Ta ilmoitetut palkat €	765 071 510	716 501 946	679 059 872	673 899 243	
Ta maksajia	1 598	1 602	1 593	1 555	
Ta maksettu ennakonpidätys	198 902 283	200 930 778	190 089 570	187 217 157	
Ta maksettu sotu	16 875 895	19 833 908	19 893 303	19 913 897	
Ta lähdeveropalkkoja	41	32	37	41	
Ta lähdeveropalkat €	595 087	417 444	396 987	426 259	
Ta Arvioituja	0	1	1	1	

Tiedot veroilmoitukselta:

Tilinpäätöstietoja ei ole tässä käytettävissä

	2009	2008	2007	2006	
Elinkeinon tulosta	   309	297	275	162	
Elinkeinon tulos €	 5 780 200	7 458 629	4 166 018	15 946 766	
Muuta tulosta	   309	478	459	419	
Muu tulos €	 11 326 993	13 296 958	16 451 688	15 879 116	
Arvioitu	   1	2	4	5	
Toimimaton	   20	22	26	35	
Tilintarkastus tehty	  1 421	1 373	1 431	   390	
Tilintarkastusta ei tehty	333	357	303	   89	

Vuositietoja omilta ja muiden vuosi-ilmoituksilta sekä muista lähteistä:

Maksetuista veroista yli 80 % on palkansaajien verojen tilityksiä. Saadut osingot ovat samaa suuruusluokkaa kuin maksetut verot.

	2009	2008	2007	2006	
Veronmaksajia	  1 833	1 815	1 792	1 745	
Veronmaksut €	 257 252 545	261 729 280	247 029 465	238 418 202	
Tuojia (tullitieto)	   49	59	60	61	
Tuonti €	  591 179	162 775	783 200	632 294	
Viejiä(tullitieto)	   17	12	11	11	
Vienti €	  658 595	463 921	684 265	377 760	
Julkisia tukia (jakajan ilmoitus)	   243	253	275	259	
Julkiset tuet €	 32 737 880	29 252 375	24 631 076	24 496 541	
Arvopaperiostajia (välittäjän ilm)	   592	494	536	524	
Arvopaperiostot m€	344	480	624	1 608	
Arvopaperimyyjiä (välittäjän ilm)	   870	906	1 021	932	
Arvopaperimyynnit m€	907	1 484	2 051	2 600	
Arvo-osuuksia (Arvopaperikeskus)	  1 336	1 264	1 240	1 197	
Palkanmaksajia (oma ilmoitus)	  1 474	1 467	1 490	1 443	
Palkansaajia	  60 288	60 198	61 411	61 268	
Lähdeveropalkan maksajia	   82	76	81	82	
Lähdeveropalkan saajia	   417	430	367	439	
Osingonsaajia (maksajan ilmoitus)	  1 387	1 272	1 347	1 323	
Saadut osingot €	 161 100 919	235 941 315	206 327 030	197 892 162	
Eu-ostoja (Vies-järjestelmä)	   121	115	114	110	
Eu-ostot €	 2 793 257	4 596 049	2 803 170	3 224 237	
Osakehuoneistoja	Tieto ei vielä käytössä	813	802	789	
Osakehuoneistot		20 815	20 502	19 898	
Kiinteistöjä		812	805	804	
Kiinteistöt		3 461	3 334	3 241	
Kiinteistöt verotusarvo m€		2 336	2 240	2 155	

Vertailun vuoksi:
Osakeyhtiöiden avopaperiostot vuonna 2009 olivat 108.791m€ ja myynnit 94.847m€.
Osakeyhtiöiden omistivat vuonna 2008 181.554 osakehuoneistoa.
Osakeyhtiöiden omistivat vuonna 2008 105.194 kiinteistöä verotusarvoltaan 24.323m€

Muutosta verotukseen on hakenut mainituilta vuosilta

	2009	2008	2007	2006	
Muutosverotustietoja	2	53	110	91