HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					1(6)

Oikeusministeriö	17.9.2010
Lainvalmisteluosasto

lausuntopyyntö OM11/41/2010, 28.6.2010
SÄÄTIÖLAINSÄÄDÄNNÖN KEHITTÄMINEN - ARVIOMUISTIO

HTM-tilintarkastajat ry esittää seuraavassa näkemyksensä säätiölainsäädännön kehittämisestä arviomuistiossa esitettyihin kysymyksiin:

4 Säätiölainsäädännön uudistuksen rajaukset

4.2 Kokonaisuudistus

1. Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena? Perustelkaa näkemyksenne.
2. Mikäli kannatatte osittaisuudistusta, niin täsmentäkää ne osa-alueet, jotka mielestänne tarvitsevat uudistusta. (s. 19)

Yhdistyksemme näkemyksen mukaan tulisi säätiölain uudistaminen toteuttaa kokonaisuudistuksena. Kuten arviomuistiossa on todettu, vuoden 1930 säätiölaki (109/1930) on siihen tehtyjen osittaisuudistustenkin jälkeen vanhentunut. Yhteiskunta ja säätiöiden toimintaympäristö ovat lainsäädännön voimassaolon aikana merkittävästi muuttuneet. Kokonaisuudistuksen jälkeen uusi säätiölaki vastaisi vuosien 1980–2000 uudistettuja yhteisölakeja.

4.3 Säätiöoikeudellinen uudistus

1. Katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen
ulkopuolelle?

Vero-oikeudelliset kysymykset pitää rajata säätiölakiuudistuksen ulkopuolelle. 

Verotuksellisten kysymysten sisällyttäminen säätiölakiin aiheuttaisi todennäköisesti tiuhempaa muutostarvetta säätiölakiin. Erillisiä lakeja on helpompi muuttaa tarvittaessa.
On syytä olettaa, että uusi selkeämpi säätiölaki sekä erillinen verolainsäädäntö muodostavat yhdessä toimivamman kokonaisuuden.

2. Mikäli katsotte, että säätiölain uudistamisen yhteydessä on ratkaistava myös verotusnäkökohtia,
yksilöikää ja perustelkaa ongelmat ja kehittämisehdotuksenne. (s. 20)

Säätiö-nimikkeillä toimiminen ei saa tuoda etuja normaaleilla kilpailualueilla toimittaessa. Säätiön liiketoiminnan ja normaalin säätiötoiminnan eroja tulisi selventää ja sääntöjä selkeyttää.

4.4 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt

1. Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin huomioon säätiölaissa? (s. 21)

Näkemyksemme mukaan eri säätiötyyppien ominaispiirteet tulee ottaa paremmin huomioon uudistettavassa säätiölaissa. Yhteiskunta ja säätiöiden toimintaympäristö ovat vanhan lain aikana.	

HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					2(6)

merkittävästi muuttuneet. Kokonaisuudistuksen myötä säätiölaki tulisi saada täsmällisemmäksi ja myös säätiötyypit tulisi siinä selkeästi määritellä.

4.5 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja epäitsenäiset säätiöt

1. Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?
2. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko lainsäädännöllä erityisesti edistää epäitsenäisen säätiön perustajan tahdon toteutumista sekä vähentää tällaisen säätiömuodon tarkoituksen toteutumiseen liittyviä epävarmuustekijöitä? Mitä muita asioita tulisi säännellä?

Säätiölain uudistuksessa on erityisen tärkeää selkiyttää kokonaiskuvaa. Kokonaiskuvan selkiyttämisessä erityistä huomiota tulee kiinnittää eri säätiötyyppien määrittelyihin ja sitä kautta selkiyttää eri säätiötyyppien rajapintoja.

3. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko sääntelyn koskea vain rekisteröidyn säätiön pitämää epäitsenäistä säätiötä/rahastoa vai myös muiden tahojen (esimerkiksi julkisyhteisö, pankki, sijoituspalveluyritys) hallinnoimia epäitsenäisiä säätiöitä/rahastoja?
4. Onko säätiölain uudistaminen muutoin laajennettava kattamaan sellainen säätiötoiminta, joka on nykyisen säätiölain soveltamisalan ulkopuolella? Minkälaisesta säätiötoiminnasta on kyse ja mitä näkökohtia uudistuksessa tulisi erityisesti painottaa? (s. 22–23)

4.6 Lainsäädännön tahdonvaltaisuus

1. Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?
2. Siltä osin kun pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?
3. Mikäli vastaatte myöntävästi toiseen kysymykseen, niin yksilöikää ne asiat, joiden tulisi nimenomaisesti kuulua olettamasäännösten piiriin? (s. 24)

Uuden lain tulee varmistaa, että säätiö ilmoittaa tarvittavat tiedot oikean ja riittävän kuvan saamiseksi. Erityisen tärkeää on, että säätiön tilintarkastuksen suorittaa aina auktorisoitu tilintarkastaja.

5 Säätiölainsäädäntö, käytäntö ja oikeudellisen nykytilan arviointi

5.1 Säätiön yleinen määritelmä

1. Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa? Arvioikaa ja perustelkaa
tällaisen muutoksen vaikutuksia. (s. 25)

Säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä tulisi säätää laissa. Yleisestä tunnusmerkistöstä säätäminen tuo lakiin selkeyttä ja auttaa soveltamaan lakia tulkinnanvaraisissa tapauksissa. 

5.2 Säätiön perustaminen testamentilla ja säädekirjalla

1. Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön
perustamisen varmistamiseksi? Kuvailkaa mahdollisia kontrollikeinoja.

Kyllä, koska se selkiyttäisi säätiön erityispiirteitä muihin yhteisöihin verrattuna. 

2. Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta
ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen
seuraamus? Kuvailkaa mahdollisia vaihtoehtoisia toimintamalleja.

3. Mitä ongelmia katsotte voimassa olevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön
sisältävän? Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle
epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin, kun itsenäisen säätiön perustaminen
HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					3(6)

ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?(s. 26)

5.3 Säätiön tarkoitus ja toiminta

1. Katsotteko, että säätiön perustamisen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen?
Perustelkaa vastauksenne. Mikäli ehdotatte muutoksia, kuvailkaa
mahdollisimman tarkasti esittämiänne vaihtoehtoja ja niiden aiheuttamia vaikutuksia
niin toimiville säätiöille kuin säätiöinstituution kehitykselle.

Kyllä, säätiön perustamisen tulee olla jatkossakin sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen.

2. Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä mahdollisesti pyrkiä myös sellaisin
lainsäädännöllisiin rakenteisiin, jossa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin?
3. Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollakin tavoin
säännellä?
4. Onko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia
säätiöitä (esimerkiksi sijoitustoiminnan tai elinkeinotoiminnan tuotolla toimivia säätiöitä 
ja jatkuvarahoitteisia laitossäätiöitä tai muita säätiötä) koskevia velkojainsuoja-
ja huolellisuussäännöksiä? (s. 29)

Näkemyksemme mukaan säätiö voi harjoittaa liiketoimintaa, mutta säätiö-muodossa toimimisesta ei saa aiheutua etua muihin samalla liiketoiminta-alueella toimiviin yhteisöihin nähden. Lisäksi tulee varmistaa se, että säätiölle myönnetyt julkiset avustukset eivät kanavoidu säätiön harjoittamaan liiketoimintaan.

5.4 Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset

1. Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia? Perustelkaa
vastauksenne.
2. Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?
3. Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä? Perustelkaa vastauksenne. (s. 30)

Näkemyksemme mukaan kohtuullinen ilmoitusmenettely on riittävä. Lisäksi on mahdollista pyytää ilmoituksen käsittelyyn vaadittavat lisäselvitykset.

5.5 Säätiöpääoma

1. Katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö
säätiöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Perustelkaa näkökantanne.

Näkemyksemme mukaan peruspääoman vaatimusta ei tule laskea. Jos peruspääoma olisi pienempi, on mahdollista että vähimmäispääoman määräisten säätiöiden toimintaedellytykset heikkenisivät.

2. Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta? (s. 31)

Säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta tulisi säätää säätiölaissa. Säätiölaissa tulisi määritellä vähimmäispääoma (25 000 euroa). Säätiöpääoman alentaminen vähimmäispääoman määräiseksi tulee olla mahdollista. Säätiöpääomaa korotettaessa korotus tulee tehdä nimellisarvoon. Näkemyksemme mukaan säätiölaissa tulee olla viittaukset Osakeyhtiölain vastaaviin säännöksiin pääoman korotukseen ja alentamiseen liittyen.

HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					4(6)

5.6 Säätiön hallinto

5.6.1 Hyvä hallinto

1. Katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja
koskevista velvoitteista?

Kyllä

2. Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman
informaation laajuutta lisäämällä?

Kyllä. Säätiön julkaiseman informaation tulee sisältää tarpeelliset tiedot oikean ja riittävän kuvan saamiseksi.

3. Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita
tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota. (s. 33)

Näkemyksemme mukaan hyvään hallintotapaan kuuluvia periaatteita tulee säätää samansisältöisinä kuin osakeyhtiölaissa: hyvä hallintotapa, vastuullisuus sekä oikea ja riittävä kuva toiminnasta.

5.6.2 Yleiset periaatteet; huolellisuus- ja lojaliteettivelvoite

1. Pidättekö perusteltuna selventää huolellisuus- ja lojaliteettivelvollisuutta koskevia
periaatteita? Perustelkaa vastauksenne. (s. 33)

Näkemyksemme mukaan huolellisuus- ja lojaliteetti velvollisuutta koskevia periaatteita tulisi selventää suhteutettuna vallitsevaan tilanteeseen.

5.6.3 Hallituksen kokoonpano ja tehtävät

1. Katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta,
erottamisesta, toimikaudesta ja hallitusten jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa
tarkemmin?

Tärkeintä olisi varmistaa, että säätiön hallitus on kykenevä toteuttamaan säätiön perustarkoitusta. Erityisesti huomiota tulee kiinnittää siihen, että säätiölaissa on riittävät säädökset hallituksen vastuusta.

2. Katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta
valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa? (s. 35)

Kyllä. Hallitus on toimielin, josta on säädetty säätiölaissa. Hallituksen tulee toimia hallituksen vastuulla (suhteutettuna säätiön toiminnan puitteisiin).

5.6.4 Muut orgaanit ja niiden tehtävät

1. Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai
vastaavasta tahosta tulisi säätää tarkemmin laissa?

Kyllä. Tarkemmat säädökset selkiyttäisivät muun muassa vastuukysymyksiä.

2. Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita
tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin? (s. 36)

HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					5(6)

Kyllä. Kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtävien ja vastuusuhteiden määritteleminen selkiyttää tulkintaa mahdollisissa vahingonkorvaus tapauksissa.

5.6.5 Vahingonkorvausvastuu

1. Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää? Perustelkaa vastauksenne. (s. 37)

Näkemyksemme mukaan vahingonkorvausmenettelyä tulee kehittää ja tahallisen sekä tuottamuksellisen menettelyn tulisi jatkossakin olla rangaistavaa. Vahingonkorvausmenettelyn kehittäminen ennaltaehkäisee väärinkäytöksiä.

5.7 Säätiövalvonta

5.7.1 Julkinen valvonta

1. Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövalvonnan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä
sekä tehokkuudesta. Esittäkää tarvittaessa vaihtoehtoisia ratkaisumalleja	ja perustelkaanäkemyksenne.

Säätiölain selkiyttäminen tuo helpotuksia myös valvontaan. Selkeitä, hyvin määriteltyjä säädöksiä on helpompi noudattaa ja valvoa. Tällä hetkellä valvonta perustuu tilintarkastuksen sekä PRH:n valvontaan. PRH:n resurssien rajoittuneisuudesta johtuen valvontaa tulisi painottaa tilintarkastajien puoleen.

2. Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty?

Julkisuus on usein tehokasta valvontaa ja muun muassa tilinpäätöstietojen julkisuutta tulisi parantaa. Erityistä huomiota tulee kiinnittää julkaistavien tietojen oikeellisuuteen ja täydellisyyteen.

3. Onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty?

On. Rajalliset resurssit muodostavat ongelman.

4. Missä määrin julkisia varoja on mielestänne käytettävä yksityisen säätiötoiminnan
valvomiseen?

Julkisia varoja tulee käyttää valvomiseen kohtuulliseen rajaan asti.

5. Pitäisikö säätiöiden perustajien, rahoittajien, ja muiden etutahojen mahdollisuuksia
kehittää yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja lainsäädännöllisesti korostaa?

Näkemyksemme mukaan säätiölainsäädännön selkiyttäminen, hallituksen ja toiminnanjohtajan vastuun selkiyttäminen, riittävän yksityiskohtaiseksi laadittu säädekirja sekä suoritettu tilintarkastus muodostavat riittävän peruskehikon valvonnalle. Emme kannata yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja.

6. Mikäli säätiövalvontaa tulisi mielestänne muuttaa, miten nykyisten säätiöiden perustajien
olettamat säätiövalvonnan säilymisestä tulisi ottaa huomioon? (s. 38)

Näkemyksemme mukaan kaikkia säätöitä tulee valvoa. Tilintarkastajan tulee kansainvälisten tilintarkastusstandardien mukaan määritellä jääviys ja kompetenssi tarkastustehtävää vastaanottaessaan tai toimeksiantoa jatkaessaan. Tilintarkastaja ottaa työssään huomioon myös säätiöiden perustajien keskeiset tavoitteet.

HTM-tilintarkastajat ry
Kastelholmantie 2, 00900 Helsinki					6(6)

5.7.3 Tilintarkastus

1. Esittäkää käsityksenne tilintarkastusinstituution toimivuudesta säätiöiden osalta.

Auktorisoitu tilintarkastaja takaa toimivuuden, sillä tilintarkastuslaki ohjaa hänen toimintaansa. Auktorisoitu tilintarkastaja huolehtii riippumattomuudesta osana omavalvontaa. Tilintarkastustyön laatua valvotaan erillisen laadunvalvontajärjestelmän avulla.

2. Onko valinnan esteettömyyteen (tarkastettava valitsee tarkastajansa) liittyvää arvostelua
pidettävä säätiön läpinäkyvyyteen vaikuttavana oikeudellisena ongelmana?
Mikäli vastaatte kysymykseen myöntävästi, esittäkää käsityksenne siitä, miten ongelma
voitaisiin ratkaista.

Ei. Auktorisoidun tilintarkastajan toimintaa säätelee tilintarkastuslaki, jossa säädetään muun muassa tilintarkastajan riippumattomuudesta ja esteellisyydestä.

3. Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa?

Ei, koska tilintarkastuslain mukaisesti tilintarkastaja arvioi itse riippumattomuutensa tarkastuskohteesta ja tarvittaessa kieltäytyy toimeksiannosta, jos riippumattoman tarkastuksen edellytykset eivät toteudu.

4. Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen
liittyvää informaatiota lisättäisiin ja sen sisältöä kehitettäisiin (s. 41)

Säätiön tilinpäätöksen ja toimintakertomuksen tulee antaa oikea ja riittävä kuva säätiön toiminnasta.

5.8 Säätiövarallisuuden hoito

5.8.2 Varojen sijoittamista koskeva olettamasäännös

1. Katsotteko nykyisen sijoittamista koskevan normin asianmukaiseksi ja sen tulkinnanvakiintuneeksi vai ristiriitaiseksi ja selvitystä vaativaksi?

Näkemyksemme mukaan normi vaatii selvitystä, koska se on tietyin osin ristiriitainen.

2. Miten suhtaudutte vaateeseen yksityiskohtaisemmasta sääntelystä? (s.43)

5.9 Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen ja lopettaminen

1. Katsotteko, että säätiön tarkoitusta on liian vaikeaa muuttaa? Perustelkaa vastauksenne.
Miten sääntelyä tulisi muuttaa? (s.44)

Säätiön tarkoituksen muuttamisen tulisi olla mahdollista. Uusi tarkoitus ei kuitenkaan saa olennaisesti poiketa alkuperäisestä tarkoituksesta.

HTM-tilintarkastajat ry

Alpo Salonen
yhdistyksen 2. varapuheenjohtaja