Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00230 VALTIONEUVOSTO

					8.9.2010

Lausunto säätiölain kehittämistä koskevasta arviomuistiosta

Palkansaajasäätiö rs. esittää kunnioittaen lausuntonaan säätiölain kehittämistä koskevasta arviomuistiosta seuraavaa:

Säätiölain uudistamisen lähtökohtina tulisi olla säätiöiden toimintaedellytysten parantaminen, niiden toiminnan avoimuuden ja läpinäkyvyyden lisääminen ja säätiöiden yhteiskunnallisen hyödyllisyyden selkiyttäminen. Uudistuksen tulisi olla perusolemukseltaan säätiömuotoisen toiminnan aloittamiseen ja olemassa olevan toiminnan kehittämiseen kannustava.

Palkansaajasäätiö on omaisuusmassaan perustuva apurahasäätiö. Emme tunne riittävästi esim. jatkuvarahoitteisten- tai omaa toimintaa harjoittavien säätiöiden problematiikkaa, voidaksemme ottaa kantaa kaikkiin arviomuistiossa esitettyihin kysymyksiin. Vastaamme lähinnä niihin yksityiskohtaisiin kysymyksiin, jotka liittyvät toimintaan, josta meillä on kokemusta. Vastauksinamme toteamme seuraavaa:

4.2. Kokonaisuudistus
Pidämme säätiölain kokonaisuudistusta lähtökohtaisesti parempana ratkaisuna kuin jatkuvien osittaisuudistusten tekemistä. Kun laissa on useita eri-ikäisiä ”kerrostumia”, sen tulkittavuus hankaloituu ja tavoitteistoon saattaa muodostua sisäisiä ristiriitoja.

Nykyiseen säätiölakiin on kuitenkin mielestämme mahdollista tehdä myös selkeästi rajattu osittaisuudistus, joka keskittyy muutamiin tärkeimpiin kysymyksiin. Näitä olisivat mm. sulautumisen ja jakautumisen helpottaminen sekä vähimmäispääomaa, tilintarkastusta, liiketoiminnan asemaa ja asiamiehen asemaa ja valtuuksia koskevat asiat. Lisäksi olisi syytä täsmentää ja jossain määrin myös helpottaa sääntöjen määräämän tarkoituksen laajentamista tilanteissa, joissa alkuperäinen tarkoitus ei ole käynyt suorastaan mahdottomaksi, mutta säätiön voimavaroihin suhteutettuna tarkoituksettoman suppeaksi.

4.3. Verokysymykset
Vero-oikeudelliset kysymykset tulisi rajata uudistuksen ulkopuolelle ja niitä koskevat uudistushankkeet valmistella erikseen.

4.6. Lainsäädännön tahdonvaltaisuus
Pakottavaa lainsäädäntöä tulisi käyttää asioissa, jotka määrittävät säätiön perusrakenteen. Tällaisia ovat sääntöjen vähimmäissisältö, hallinnon ”minimirakenne”, esteellisyys, valvonta, oikeussuoja, tilintarkastus yms.

Enin osa säätiön hallintoa ja käytännön toimintaa koskevista seikoista voitaisiin säätää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä. Tässä näemme hyödylliseksi myös olettamasääntöjen käyttämisen.

5.1. Säätiön yleinen määritelmä
Käsityksemme mukaan säätiön tunnusmerkistön ottaminen lakiin ei toisi erityistä lisäarvoa ja saattaisi luoda enemmän ongelmatilanteita kuin se niitä ratkaisisi.

5.2. Säätiön perustaminen
Säätiölakiin tulisi edelleen sisällyttää säännös säätiön perustamisesta testamentilla. Kontrollikeinojen säätäminen ei ole aivan yksinkertainen asia. Kaikissa tapauksissa ei ole esimerkiksi aivan yksinkertaista osoittaa sitä tahoa, jolle vastuu testamentilla määrätyn säätiön perustamisesta kuuluu. Ongelmalla ei myöskään välttämättä ole kovin laajaa käytännöllistä ulottuvuutta.

Säätiön tarkoituksen ja sääntöjen välisten ristiriitatilanteiden ongelmat tulisi ratkaista korjaamalla säännöt toiminnan tarkoitusta vastaaviksi.

5.3. Säätiön tarkoitus ja toiminta
Määrittelyongelmista huolimatta säätiön perustamisen tulisi edelleenkin olla sidottu hyödyllisyyskäsitteeseen. Hyödyllisyyden määrittely on kieltämättä erittäin pulmallista. Asia vaatii perusteellista harkintaa eikä sitä ole mahdollista kestävästi arvioida lyhyen lausuntomenettelyn puitteissa.

Mahdollisuus säätiöpääoman alentamiseen ja korottamiseen sekä säätiöiden fuusioitumiseen selkiyttäisi tilannetta huomattavasti.

5.6. Säätiön hallinto
Esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevat säädökset tulisi sisällyttää uudistukseen.

Säätiöiden toiminnan avoimuuden ja läpinäkyvyyden kaikinpuolinen lisääminen on mielestämme tavoiteltavaa ja sen tulisi kuulua lakiuudistuksen keskeisiin tavoitteisiin. Säätiöitä koskeva tieto on toki nykyiselläänkin laajasti julkista. Sen sijaan tietojen käyttöön saaminen on kansalaisille käytännössä teknisesti hankalaa.

Hyvä hallinto on käsite, jonka sisältö jatkuvasti muuttuu ja kehittyy. Siksi sen yksityiskohtainen säätely on kahlitsevaa eikä välttämättä johda tavoiteltuihin tuloksiin. Lailla tulisi säätää vain hyvän hallinnon keskeisistä perusperiaatteista ja hyvän hallintotavan jatkuva kehittäminen tulisi jättää säätiökentän itsesäätelyn varaan.

Huolellisuus- ja lojaliteettivelvoitteita koskeva selkeä säädös säätiölaissa on mielestämme paikallaan. Hallituksen kokoonpano, velvollisuudet  ja tehtävät tulisi määritellä nykyaikaisen yhteisölainsäädännön mukaisesti. Säätiön asiamiestä/toimitusjohtajaa koskevan säätelyn epämääräisyys on mielestämme suuri puute nykyisessä säätiölaissa. Asiamiehen vastuuta, velvollisuuksia ja valtuuksia koskevat periaatteet tulisi kirjata selkeästi lakiin, mutta niiden yksityiskohtainen soveltaminen jättää määrieltäväksi säätiön säännöissä.

Säätiön kaikkien toimivaltaelinten toimivalta- ja vastuusuhteet tulisi määritellä nykyistä selkeämmin.

5.7. Säätiövalvonta
Säätiöiden viranomaisvalvonnan toimivalta on nykysellään asianmukaisesti järjestetty. Resurssien riittävydestä valvontaviranomaisella itsellään lienee selkein kuva, mutta säätiön käsitys on, että valvonnan voimavarat ovat tehtäväkentän laajuuteen nähden alimitoitetut.

Henkilöresurssien lisäämisen ohella valvontaa ja tiedon julkista saatavuutta voidaan merkittävästi parantaa myös käyttämällä hyväksi tietotekniikan mahdollisuuksia tietojen keräämisessä ja niiden toimittamisessa yleisön saataville.

Säätiön tilintarkastusinstituution toimivuudessa emme näe merkittäviä ongelmia. Tilintarkastuksen ulottuvuutta tulisi kuitenkin laajentaa siten, että tilintarkastuskertomukseen sisällytettäisiin aina lausuma säätiön tarkoituksen toteuttamisesta. Tilintarkastuksen tulisi kaikissa tapauksissa käsittää myös säätiön toiminnan tarkastus. Näistä kysymyksistä on syytä ottaa selkeä säännös lakiin.

Tilintarkastajan valintatapaa emme pidä ongelmallisena, kun kyse on ammattitilintarkastajista. Pienille säätiöille riittää mielestämme yksi tilintarkastaja.

5.8. Säätiövarallisuuden hoito
Sijoittamisen säätely tulisi sisällyttää toimielinten yleiseen huolellisuusvelvoitteeseen Sijoittamista koskeva erillinen lakitasoinen normi ei nopeasti muuttuvassa sijoitusympäristössä pysy ajan tasalla tai se on jätettävä niin yleisluontoiseksi, että se käytännössä jää vaille itsenäistä sisältöä. Esimerkiksi nykyisen ”tuottavasti ja turvallisesti” – normin jälkimmäisen sanan aito merkityssisältö on viime vuosina merkittävästi muuttunut ja sen tulkitseminen tullut ongelmallisemmaksi. Itsestään selvästi turvallisia sijoituskohteita ei klassisessa mielessä ole, kun sijoittajien perinteisenä turvasatamana pidettyihin euroalueen valtionlainoihinkin liittyy merkittävää korko- ja pääomariskiä.

Nykyistä parempi menettely olisi säätää selkeästi hallintoelinten (hallituksen, mahdollisen sijoitustoimikunnan ja asiamiehen) huolellsuusvelvoitteesta. Sijoitustoiminnan jälkikäteisessä tarkastelussa arvoitaisiin sitten sitä, onko tätä huolellisuusvelvoitetta sijoituspäätöksen tekemisen aikana käytettävissä olleen tiedon valossa oikein noudatettu.

5.9. Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen
       ja säätiön toiminnan lopettaminen     
Säätiön toimintaan liittyvän ”ikuisuusperspektiivin” valossa arvioituna toiminnan tarkoituksen muuttaminen on nykyisessä lainsäädännössä tehty liian vaikeaksi. Muutosten liian tiukka tulkinta johtaa helposti säätiöpääoman ”tyhjäkäyntiin”. Voidaan helposti löytää tapauksia, joissa nykymuotoinen normi ei salli toiminan tarkoituksen muuttamista, vaikka olosuhdemuutokset epäilemättä ovat aikaansaaneet tilanteen, jota alkuperäinen säätäjä ei pitäisi tarkoituksenmukaisena jos hän olisi voinut sen ennakoida.

Kysymys vaatii kuitenkin perusteellista harkintaa, sillä säätäjän tahdon uudelleen tulkitsemiseen tulee olla painavat perusteet. Nykyisen normin aiheuttamista  ongelmista vallinnee laaja yksimielisyys, mutta tarkoituksen muuttamista koskevan normin muotoileminen samalla kertaa sekä riittävän lujaksi että riittävän joustavaksi on epäilemättä teknisesti vaikeaa.

PALKANSAAJASÄÄTIÖ

Markku Hyvärinen			Tuomas Harpf
Hallituksen puheenjohtaja		asiamies