OIKEUSMINISTERIÖ			           		17.9.2010         
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Dnro: PRH/218/05/2010

Viite: Lausuntopyyntönne 28.6.2010 OM 11/41/2010  

Oikeusministeriö on pyytänyt Patentti- ja rekisterihallitukselta (PRH) lausuntoa säätiölainsäädännön kehittämistä koskevasta arviomuistiosta. PRH on jättänyt 11.7.2005 oikeusministeriölle aloitteen säätiölain uudistamiseksi. PRH:n kanta osaan arviomuistiossa esitetyistä kysymyksistä löytyy aloitekirjelmästä. Joihinkin arviomuistiossa esitettyihin kysymyksiin PRH:lla ei ole kantaa, koska asia ei liity viranomaisen toimintaan rekisteriä ylläpitävänä viranomaisena tai valvontaviranomaisena.   
	
Arviomuistion kunkin asiakohdan otsikko ja arviomuistion kysymykset on seuraavassa toistettu samassa järjestyksessä kuin ne on esitetty arviomuistiossa. Kunkin kysymyksen jälkeen on esitetty Patentti- ja rekisterihallituksen vastaus.
	
4 Säätiölainsäädännön uudistuksen rajaukset
4.1 Siirtymäjärjestelyjen tarve
Säätiölain uudistamisen yhteydessä on huolellisesti selvitettävä lain siirtymäsäännösten tarve ja sisältö. Säätiön säännöt on tarkoitettu paljon pysyvämmiksi kuin muussa yhteisölainsäädännössä eikä niitä ole tarkoitettu muutettavaksi lainmuutosten yhteydessä yhtä joustavasti kuin yhtiöoikeudellisten lainmuutosten yhteydessä. Säätiölain pakottavien säännösten muutokset lienee silti tehtävä olemassa olevien säätiöiden sääntöihin.
Säätiölain voimaantulon yhteydessä on huomioitava myös mahdolliset tietojärjestelmämuutokset Patentti- ja rekisterihallituksen säätiörekisterissä. Mikäli säätiölain uudistuksen yhteydessä muutetaan myös rekisterinpitoon liittyviä säännöksiä, tietojärjestelmämuutosten vaatima aika ja muutoksesta aiheutuvat kustannukset on otettava huomioon lain voimaantuloajankohtaa harkittaessa. 

4.2 Kokonaisuudistus
1. Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena? Perustelkaa näkemyksenne.

Patentti- ja rekisterihallituksen mielestä säätiölain uudistaminen pitää toteuttaa kokonaisuudistuksena. Osittaisuudistuksen tekeminen on usein yhtä hankalaa ja vie yhtä paljon aikaa kuin kokonaisuudistus, koska osittaisuudistuksessa joudutaan seulomaan uudistettavat kohdat ja sovittamaan muutettavat säännökset entisenä pysyviin säännöksiin. Säätiölaki on vanha ja yhteiskunta sekä säätiöiden toimintaympäristö on muuttunut voimakkaasti viimeisten kolmen vuosikymmenen aikana. Säätiölakia on muutettu useita kertoja eri syistä, ja uudet osittaismuutokset vaikeuttaisivat lain käytettävyyttä. Säätiölaki on syytä uudistaa kokonaisuudessaan vastaamaan 2000-luvun muuttuneita olosuhteita.

4.3 Säätiöoikeudellinen uudistus
1. Katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle?

Säätiölain kokonaisuudistus on PRH:n mielestä välttämätön, ja verolainsäädännön uudistaminen saattaisi entisestään lykätä ja hidastaa säätiölain uudistamistyötä. Säätiöiden toiminnan kannalta merkittävin vero-oikeudellinen kysymys on oikeastaan vain yleishyödyllisyyden arviointi säätiöiden verotuksessa. Kysymys yrityksen tai yhteisön toiminnan yleishyödyllisyydestä on mahdollista ratkaista erillisenä kysymyksenä ilman, että se sidotaan säätiölain uudistamiseen.

4.4 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt

1. Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin
huomioon säätiölaissa? 

Jatkuvarahoitteiset säätiöt ja niihin liittyvät erityispiirteet tulisi huomioida lainsäädäntöä uudistettaessa. Säätiölain mukaan säätiö on tarkoitettu toimimaan pysyvästi säätiön omaisuuden tuoton turvin. Jatkuvarahoitteisen säätiön lakkauttaminen tulee eteen väistämättä, kun säätiön rahoitus katkaistaan esim. sen vuoksi, että säätiön perustaja/rahoittaja katsoo jonkin muun toimintamuodon olevan säätiötä parempi. Tällöin säätiön perustaja haluaa usein säätiölle lahjoitetun omaisuuden palautettavaksi perustajalle itselleen, mikä ei säätiölain mukaan ole mahdollista. Lainsäädännön uudistamisen yhteydessä on ratkaistava jatkuvarahoitteisen säätiön vakavaraisuusvaatimus.

4.5 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja epäitsenäiset säätiöt
1. Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?
2. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko lainsäädännöllä
erityisesti edistää epäitsenäisen säätiön perustajan tahdon toteutumista sekä vähentää
tällaisen säätiömuodon tarkoituksen toteutumiseen liittyviä epävarmuustekijöitä?
Mitä muita asioita tulisi säännellä?
3. Mikäli vastaatte ensimmäiseen kysymykseen myöntävästi, tulisiko sääntelyn koskea
vain rekisteröidyn säätiön pitämää epäitsenäistä säätiötä/rahastoa vai myös muiden
tahojen (esimerkiksi julkisyhteisö, pankki, sijoituspalveluyritys) hallinnoimia epäitsenäisiä
säätiöitä/rahastoja?
4. Onko säätiölain uudistaminen muutoin laajennettava kattamaan sellainen säätiötoiminta, joka on nykyisen säätiölain soveltamisalan ulkopuolella? Minkälaisesta säätiötoiminnasta on kyse ja mitä näkökohtia uudistuksessa tulisi erityisesti painottaa? 

Patentti- ja rekisterihallituksella ei ole tarkkaa kuvaa epäitsenäisten säätiöiden lukumäärästä eikä niiden toimintaan liittyvistä ongelmista eikä selkeiden vastausten antaminen esitettyihin kysymyksiin ole siten mahdollista. Lienee kuitenkin selvää, että säätiölain uudistamisen yhteydessä on ratkaistava myös säädöstasolla epäitsenäisten säätiöiden asemaan liittyvät kysymykset. Sääntely ei voine koskea pelkästään rekisteröityjen säätiöiden hallinnoimia epäitsenäisiä säätiöitä, koska tällöin jäisi todennäköisesti huomattava osa epäitsenäisistä säätiöistä sääntelyn ulkopuolelle. 
Lainsäädännöllä tulisi edistää epäitsenäisen säätiön perustajan tahdon toteutumista, jotta säätäjän hyödyllinen tarkoitus ei jäisi toteutumatta, vaikka itsenäistä säätiötä ei pystyttäisikään perustamaan. Tuntematta tarkemmin epäitsenäisten säätiöiden lukumäärää on vaikea sanoa, pitäisikö niitä rekisteröidä omina yksikköinä esim. niiden hallintoa hoitavan tahon tietoihin. Lienee myös todennäköistä, että epäitsenäisten säätiöiden säännöt ovat sisällöltään hyvin kirjavat eikä niiden sisällölle voida asettaa lain tasolla säännöksiä. Lupamenettely epäitsenäisten säätiöiden rekisteröinnille ei näin ollen liene asianmukaista. Säätiölainsäädännön uudistamisen yhteydessä on tilaus epäitsenäisten säätiöiden sääntelylle, mutta tässä yhteydessä voi olla mahdoton säätää säännöt ja tiedot epäitsenäisen säätiön säädevarallisuudesta julkistettavaksi.

4.6 Lainsäädännön tahdonvaltaisuus
1. Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?

Säätiön luonteesta johtuen lainsäädäntö ei voi olla tahdonvaltaista samassa laajuudessa kuin muussa yhteisölainsäädännössä on toteutettu. Säätäjän tahdon toteutumisen varmistamiseksi pakottavaa lainsäädäntöä on oltava enemmän kuin muussa yhteisölainsäädännössä. 

Valvontaan ja oikeussuojakeinoihin liittyvä lainsäädäntö tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä. Säätiölain 14 §:n 4 momentin mukaan PRH:n on ilmoitettava viralliselle syyttäjälle syytteen nostamiseksi, jos se havaitsee hallituksen jäsenen syyllistyneen rangaistavaan tekoon. Vastaavaa säännöstä ei pitäisi olla uudessa säätiölaissa, koska PRH:lla ei ole lainsäädännöllisiä eikä toiminnallisia edellytyksiä suorittaa asianmukaista esitutkintaa. Valvontaviranomaisen keinot asian selvittämiseksi riittävän huolellisesti eivät ole verrattavissa poliisin esitutkintavaltuuksiin, minkä vuoksi säännöstä tulisi muuttaa niin, että PRH:n tulee tällaisissa tapauksissa tehdä tutkintapyyntö poliisille, kuten muidenkin kansalaisten. 

Pakottavalla lainsäädännöllä tulisi säätää säätiön rekisteröintiasiat, sääntöjen vähimmäissisältö ja säätiön tarkoituksen toteuttamiseen liittyvät seikat. Säätiön käytännön toimintaa ja hallintoa koskevat seikat voisivat olla osittain tahdonvaltaisella lainsäädännöllä säännelty. Yksittäisenä havaintona PRH haluaa tuoda esiin säätiölain 11 §:n ongelmallisuuden. Lainkohdan mukaan säätiön toimielimen kokous on päätösvaltainen, kun läsnä on enemmän kuin puolet toimielimen jäsenistä, ellei säännöissä ole toisin määrätty. Säännöissä olisi siis mahdollista määrätä, että säätiön hallituksen kokous on päätösvaltainen, kun kokouksessa on läsnä vähemmän kuin puolet hallituksen jäsenistä. Tällainen sääntömääräys tekisi mahdolliseksi pitää päällekkäisiä hallituksen kokouksia eri kokoonpanoilla, mitä ei voida pitää muun yhteisölainsäädännön mukaisena menettelynä. Säätiön hallituksen kokouksen päätösvaltaisuudesta, kokousmenettelystä ja pöytäkirjan pitämisestä on säädettävä pakottavalla lainsäädännöllä.

Pakottavalla lainsäädännöllä on säädettävä kustannusvastuusta hakemuksista, joita PRH joutuu tekemään tuomioistuimiin toteutettaessa säätiövalvontaa.

2. Siltä osin kun pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa
edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?

Olettamasäännöksien käytön ei tulisi olla yhtä laajamittaista kuin osakeyhtiölainsäädännössä tai muussa yhteisölainsäädännössä. Säätäjän tahdon tulisi ilmetä mahdollisimman laajasti, selvästi ja yksityiskohtaisesti myös säätiön hallinnon järjestämisen osalta säätiön säännöistä ilman että joudutaan turvautumaan laissa oleviin olettamasäännöksiin. Olettamasäännösten käytön lisäämisen sijasta olisi hyvä lisätä toimia, joilla saadaan perustamisvaiheessa säätiön säätäjä kiinnittämään enemmän huomiota sääntöjen laatimiseen.

(3. Mikäli vastaatte myöntävästi toiseen kysymykseen, niin yksilöikää ne asiat, joiden
tulisi nimenomaisesti kuulua olettamasäännösten piiriin?)

5 Säätiölainsäädäntö, käytäntö ja oikeudellisen nykytilan arviointi
5.1 Säätiön yleinen määritelmä
1. Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa? Arvioikaa ja perustelkaa
tällaisen muutoksen vaikutuksia. 

Säätiölainsäädännössä olisi syytä säätää säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä, koska tällöin voitaisiin lain tasolla todeta säätiönä voivan olla myös jatkuvarahoitteinen säätiö, joka selvästi poikkeaa perinteisestä säätiöpääoman tuotolla toimivasta säätiöstä. Jatkuvarahoitteisen säätiön toiminnan päättymiseen liittyvät kysymykset poikkeavat selvästi pääomasäätiön lakkauttamiseen liittyvistä seikoista. Jatkuvarahoitteiset säätiöt voivat olla myös määräajan toimivia säätiöitä, kun taas pääomasäätiön asianmukainen toiminta merkitsee säätiön pysyvyyttä.  

5.2 Säätiön perustaminen testamentilla ja säädekirjalla
1. Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön
perustamisen varmistamiseksi? Kuvailkaa mahdollisia kontrollikeinoja.

Testamenttisäätiöitä perustetaan vuosittain vain muutama eikä niiden perustamisessa ole ollut juurikaan ongelmia. Tällä perusteella PRH:n mielestä ei ole erityistä tarvetta ottaa säätiölakiin säännöksiä testamentilla määrätyn säätiön perustamisen varmistamiseksi. 

2. Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta
ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen
seuraamus? Kuvailkaa mahdollisia vaihtoehtoisia toimintamalleja.

Säätiön perustamisen raukeaminen tällaisessa tilanteessa ei ole tarkoituksenmukainen seuraamus. Säätiölain 4 §:n 4 momentissa säänneltyjä tilanteita ei ole tullut ilmi sinä aikana kun Patentti- ja rekisterihallitus on käsitellyt säätiöasioita. Testamenttisäätiön toimeenpanijan tulee laatia säätiön säännöt testamentin mukaisesti, ja siinä yhteydessä hän voi joutua muuttamaan vainajan testamentissaan määräämän säätiön sääntöjä. Säätiön tarkoitusta ei saa muuttaa, mutta hän voi joutua muuttamaan määräyksiä tarkoituksen toteuttamiskeinoista. Tällöin ei kuitenkaan ole kyse säätiön tarkoituksen ja sääntöjen välisestä ristiriitatilanteesta eikä säätiön perustamisen raukeamistilanteesta.

3. Mitä ongelmia katsotte voimassa olevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön
sisältävän? Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle
epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin, kun itsenäisen säätiön perustaminen
ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?

Säätiölaissa olisi syytä olla määräys, jonka mukaan säädevarallisuus voitaisiin luovuttaa jonkin olemassa olevan epäitsenäisen säätiön hallintaan tai perustaa uusi epäitsenäinen säätiö, mikäli itsenäisen säätiön perustaminen ei ole mahdollista ja tarkoituksenmukaista. Testamentin toimeenpanijan tulee tällöin asiaa harkitessa ottaa tarkoin huomioon säätäjän tahto päätöstä tehtäessä.

5.3 Säätiön tarkoitus ja toiminta
1. Katsotteko, että säätiön perustamisen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen? Perustelkaa vastauksenne. Mikäli ehdotatte muutoksia, kuvailkaa mahdollisimman tarkasti esittämiänne vaihtoehtoja ja niiden aiheuttamia vaikutuksia niin toimiville säätiöille kuin säätiöinstituution kehitykselle.

Säätiön perustamisen tulee olla sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen, vaikka sen määrittely yksiselitteisesti on vaikeaa. Lakiin sisältyvä vaatimus tarkoituksen hyödyllisyydestä pakottaa säätäjän miettimään ja esittämään sääntöjä muotoillessaan oman näkemyksensä siitä, että tarkoitus on hyödyllinen. Kansallisuusvarallisuuden käyttäminen hyödyttömiin tarkoituksiin ei ole järkevää, ja säätäjän omaisuus on osa kansallisvarallisuutta. Hyödyllisyys-käsite on olennainen osa säätiöinstituutiota, mutta käsitteen määritteleminen lain tasolla ei ole tarkoituksenmukaista. Mikäli säätiön tarkoitus rajataan pelkästään siihen, että säätiön toiminta on laillista, säätiö voidaan perustaa tarkoituksiin, jotka ovat kyseenalaisia. Säätiö voi tällöin toimia yhteiskunnan harmaalla alueella.

2. Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä mahdollisesti pyrkiä myös sellaisin
lainsäädännöllisiin rakenteisiin, jossa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin?

Liiketoiminnan harjoittamisesta voisi PRH:n mielestä edelleen määrätä säännöissä, mutta liiketoiminnan harjoittamisen tulisi edelleen tukea säätiön tarkoituksen toteuttamista. Yksiselitteisen kiellon harjoittaa liiketoimintaa voisi poistaa lain säännöksistä. Kaupparekisterilain (129/1979) 3 §:n 1 momentin mukaan perusilmoituksen kaupparekisteriin on velvollinen tekemään säätiö, jolla on elinkeinotoiminnan harjoittamista varten pysyvä toimipaikka tai palveluksessa vähintään yksi työntekijä. Kaupparekisteriin tulisi tällöin merkittäväksi kaikki säätiöt, joiden säännöissä on elinkeinotoiminnan harjoittamista koskeva määräys. Kilpailuneutraliteetin toteutumisen kannalta tilanne olisi tällöin nykyistä parempi, kun valtakunnallisesta rekisteristä saisi tiedot kaikista elinkeinotoimintaa harjoittavista oikeushenkilöistä

3. Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollakin tavoin
säännellä?

Säätiöiden toimintaa valvovan viranomaisen kannalta tulisi lain tasolla säätiön tiedonantovelvollisuus ulottaa välilliseen liiketoimintaan. Samalla olisi syytä selvittää sitä, miksi säätiöillä on tarve harjoittaa välillistä liiketoimintaa, jos säätiön säännöissä on mahdollisuus harjoittaa liiketoimintaa säätiön tarkoituksen toteuttamiseksi.

4. Onko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia
säätiöitä (esimerkiksi sijoitustoiminnan tai elinkeinotoiminnan tuotolla toimivia säätiöitä
ja jatkuvarahoitteisia laitossäätiöitä tai muita säätiötä) koskevia velkojainsuoja-
ja huolellisuussäännöksiä? 

Kyllä.
5.4 Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset
1. Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia? Perustelkaa vastauksenne. 

Perustamisluvan myöntämisen kannalta kysymys liiketoiminnan harjoittamisesta on ainoa ongelmallinen asia. Ongelma poistuisi, jos säännöissä mainittaisiin mitä liiketoimintaa säätiö harjoittaa ja miten se toteuttaa tarkoituksen toteuttamista

2. Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?

Säätiön säännöt on eräissä tapauksissa muotoiltu niin epämääräisesti, että niistä on vaikea päätellä, onko säätiöllä aikomus harjoittaa liiketoimintaa. 
Säätiön perustamislupaa ei voida antaa, jos säätiölle tuleva omaisuus on sellaisessa epäsuhteessa säätiön tarkoitukseen, ettei säätiön perustamiselle ole edellytyksiä. Perustamislupahakemuksessa saatetaan kuitenkin selvittää, että säätiön toiminnalle on luvassa rahoitusta. Tällaisessa tapauksessa säätiön toimintaedellytysten arviointi on kuitenkin melko epävarmalla pohjalla, kun rahoituksen varmuudesta ja jatkuvuudesta ei saada riittäviä takeita.

3. Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä? Perustelkaa vastauksenne.

Perustamisluvan myöntäminen on osa yhteiskunnan harjoittamaa säätiöiden valvontaa. PRH:n mielestä nykyisestä lupamenettelystä voidaan luopua vain, mikäli yhteiskunnan valvontaa halutaan lieventää. 

5.5 Säätiöpääoma
1. Katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö
säätiöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Perustelkaa näkökantanne.

Säätiöpääoman nykyinen vähimmäismäärä on liian pieni säätiön toiminnan ylläpitämiseen pääoman tuotolla. Säätiön hallituksen toiminta voidaan toki hoitaa palkkioitta, mutta säätiön tilintarkastajan palkkio on kuitenkin maksettava. Jos pääoman tuotto on heikko, ei tarkoituksen toteuttamiseen riitä juurikaan varoja. Jos lahjoituksia tai rahoitusta ei tule vuosittain, säätiöpääomaa joudutaan käyttämään toiminnan rahoittamiseksi, minkä seurauksena säätiön toiminta jonkin ajan kuluttua lakkaa.

2. Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta?

Ei. 

5.6 Säätiön hallinto

5.6.1 Hyvä hallinto

1. Katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja
koskevista velvoitteista?

Esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevat säännökset tulisi ottaa säätiölakiin, koska säätiöltä puuttuvat omistaja- ja jäsenistöpiiri, jotka puuttuisivat säätiön hallinnon epäasialliseen toimintaan. 

2. Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman informaation laajuutta lisäämällä? 

Kyllä. 

3. Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita
tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota. 

Hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita ei tarvitse sisällyttää lakiin, vaan niiden omaksuminen voi olla osa säätiöiden itsesääntelyä. Säätiö voisi toimintakertomuksessaan todeta ja siten osoittaa viranomaiselle ja muille tahoille, että säätiö on ottanut käyttöön esimerkiksi Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n julkaisemat periaatteet. Tämä olisi osoitus säätiön toiminnan asianmukaisuudesta.  

5.6.2 Yleiset periaatteet; huolellisuus- ja lojaliteettivelvoite
1. Pidättekö perusteltuna selventää huolellisuus- ja lojaliteettivelvollisuutta koskevia
periaatteita? Perustelkaa vastauksenne. 

Kyllä. Säätiön hallituksen jäsenillä ei ole aina selvää käsitystä heidän omista velvollisuuksistaan eikä siitä, ettei ulkopuolisella taholla tai nimittäjätaholla ole määräysvaltaa säätiössä. Monesti on tilanteita, joissa hallituksen jäsenet suostuvat kyseenalaistamatta tekemään toimia, joihin esim. säätiön rahoitusta tai toimintaa ohjaava taho kehottaa/painostaa. Usein hallituksen jäsenet luulevat, että heillä on lojaliteettivelvoite nimittäjän suuntaan. Pahimmassa tapauksessa säätiön hallituksen jäsen luulee olevansa hänet nimittäneen tahon edustaja säätiön hallituksessa. Säätiön toimihenkilöt tai asiamiehet eivät aina ole selvillä kelpoisuuksiensa rajoista, vaan he kuvittelevat, että nimenkirjoitusoikeus säätiössä tuo mukanaan kelpoisuuden tehdä päätöksiä. 

5.6.3 Hallituksen kokoonpano ja tehtävät
1. Katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta,
erottamisesta, toimikaudesta ja hallitusten jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa tarkemmin? 

Kyllä.

2. Katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta
valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa? 

Kyllä.

5.6.4 Muut orgaanit ja niiden tehtävät
1. Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai
vastaavasta tahosta tulisi säätää tarkemmin laissa? 

Kyllä. Useilla säätiöillä on toiminnan laajuudesta johtuen toiminnanjohtaja. Vastuiden ja oikeuksien selventämiseksi olisi oltava säännöksiä laissa. 

2. Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita
tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin? 

Kyllä. Laissa olisi hyvä määritellä hallitukselle yksinomaan kuuluvat tehtävät.

5.6.5	Vahingonkorvausvastuu
1.Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää? Perustelkaa vastauksenne. 

Kyllä. Patentti- ja rekisterihallituksen on hyvin vaikea käyttää nykyisessä laissa olevaa mahdollisuutta vahingonkorvauskanteen nostamiseksi säätiön puolesta säätiön hallituksen jäseniä vastaan. Säätiön hallituksen vastuuta tulisi selkeyttää lainsäädännössä. Korostaa hallituksen velvollisuutta ajaa säätiön etua.

5.7	Säätiövalvonta

5.7.1 Julkinen valvonta

1. Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövalvonnan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä sekä tehokkuudesta. Esittäkää tarvittaessa vaihtoehtoisia ratkaisumalleja
ja perustelkaa näkemyksenne. 

Patentti- ja rekisterihallituksen näkemykset säätiövalvonnasta on esitetty laajasti oikeusministeriölle v. 2005 jätetyssä aloitteessa. 

2. Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty? 

Vastaus tähän kysymykseen riippuu olennaisesti siitä, mitä kukin valvonnalta odottaa. Viranomaisen käytettävissä olevat resurssit ja lainsäädäntö huomioon ottaen valvonta on PRH:n mielestä järjestetty vähintään riittävällä tasolla ja valvontaa on parannettu huomattavasti siitä tasosta, jolla säätiöiden valvontaa hoidettiin ennen vuotta 1995. Yhteiskunnan muutoksen seurauksena on luonnollisesti ymmärrettävää, että myös odotukset valvonnan tasosta ja sisällöstä voivat muuttua. 

3. Onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty? 

Lainsäädäntöä tulisi päivittää hallintolain ja muun viranomaisten toimintaa koskevien lainsäädäntömuutosten mukaiseksi. Säätiölain 14 §:n 4 momentin mukainen syytteennosto-oikeus on syytä poistaa, koska rikoksen esitutkinta on luontevinta jättää poliisiviranomaisten tehtäväksi.

4. Missä määrin julkisia varoja on mielestänne käytettävä yksityisen säätiötoiminnan
valvomiseen? 

Patentti- ja rekisterihallitus on nettobudjetoitu keskusvirasto. Rekisterinpidosta aiheutuvat kustannukset katetaan säätiöiden ilmoituksista perittävillä käsittelymaksuilla. Säätiötoiminnan valvomiseen käytettävät julkiset varat tulisi kohdentaa erityisiä ja poikkeuksellisia valvontatoimia vaativiin säätiöihin.
Valvonnasta aiheutuvat kustannukset tulisi voida yksittäistapauksessa määrätä tuomioistuimen päätöksellä säätiön itsensä maksettavaksi. Säätiölain valmistelun yhteydessä on tarpeen keskustella myös siitä vaihtoehdosta, että valvonnasta aiheutuvia kustannuksia ei katettaisi lainkaan julkisista varoista.

5. Pitäisikö säätiöiden perustajien, rahoittajien, ja muiden etutahojen mahdollisuuksia
kehittää yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja lainsäädännöllisesti korostaa? 

Uudessa säätiölaissa voisi yksilöllisten valvontakeinojen käyttöä korostaa vain, jos julkisen valvonnan keinoja katsotaan aiheelliseksi vähentää. Säätiölain kantelumenettelyä koskevaa säännöstä (15 §:n oikaisuvaatimus) voidaan jo nyt pitää myös yksilöllisenä valvontakeinona. Yksilöllisten valvontakeinojen käyttämisestä säätäminen tai niiden käyttö voi olla myös ongelmallista, jos säätäjä voisi esim. sääntömääräyksellä kiristää tai löysentää hallituksen toimivaltarajoja suhteessa laissa oleviin valvontakeinoihin.  

6. Mikäli säätiövalvontaa tulisi mielestänne muuttaa, miten nykyisten säätiöiden perustajien olettamat säätiövalvonnan säilymisestä tulisi ottaa huomioon? 

Säätiölakia uudistettaessa tulee säilyttää ainakin säätiölain 15 §:n säännös säätäjän oikeudesta tehdä oikaisuvaatimus. 

5.7.3 Tilintarkastus
1. Esittäkää käsityksenne tilintarkastusinstituution toimivuudesta säätiöiden osalta. 

Pääsääntöisesti säätiöiden tilintarkastus toimii hyvin. Tilintarkastajien koulutuksessa olisi ehkä tarpeen painottaa säätiöiden erityispiirteitä, ja erityisesti tilintarkastajan riippumattomuutta tehtäväänsä suorittaessaan huolimatta siitä, että tilintarkastuskertomus annetaan useimmissa tapauksissa tilintarkastajan nimittäneelle taholle. Jossain määrin on havaittavissa sitä, että säätiölain edellyttämät maininnat tilintarkastuskertomukseen ehkä annetaan liian helposti eikä tilintarkastaja paneudu riittävästi tietojen analysointiin.  

2. Onko valinnan esteettömyyteen (tarkastettava valitsee tarkastajansa) liittyvää arvostelua pidettävä säätiön läpinäkyvyyteen vaikuttavana oikeudellisena ongelmana?
Mikäli vastaatte kysymykseen myöntävästi, esittäkää käsityksenne siitä, miten ongelma
voitaisiin ratkaista.

Säätiön tilintarkastajan valinnan esteettömyys voi PRH:n mielestä olla oikeudellinen ongelma, joka vaikuttaisi säätiön läpinäkyvyyteen. Se ei kuitenkaan ole merkittävä ongelma, koska kaikilla säätiöillä tulee kuitenkin nykyään olla hyväksytty tilintarkastaja. Tilintarkastuslaissa on säännökset tilintarkastajan riippumattomuudesta, joita heidän tulee noudattaa. Näiden säännösten merkitystä tulee korostaa säätiöiden tilintarkastajille. 

3. Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa? 

PRH:lla ei ole kantaa tähän kysymykseen. Tilintarkastajien kierrosta olisi ehkä syytä säätää laissa niiden tilanteiden osalta, joissa tilintarkastajan valinta sääntöjen mukaan kuuluu hallituksen tehtäviin. Toisaalta voidaan katsoa, että säätiöiden oma hyvää hallintotapaa koskeva sääntely hoitaa tämän kysymyksen.

4. Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen
liittyvää informaatiota lisättäisiin ja sen sisältöä kehitettäisiin? 

Kyllä. Toimintakertomuksessa voisi analysoida tarkoituksen toteutumisen onnistumista. Tilintarkastuskertomukseen voisi sisällyttää maininnan siitä, miten varoja on käytetty tarkoituksen toteuttamiseen, mikä pakottaisi tilintarkastajan ottamaan kantaa asiaan (nämä seikat pitäisi jo nyt olla hallituksen toimintakertomuksessa). Toimintakertomuksessa pitäisi kertoa, missä suhteessa säätiön hallintokulut ovat esim. jaettuihin apurahoihin nähden. 

5.8	Säätiövarallisuuden hoito

5.8.1 Varojen käytön rajat
1. Katsotteko nykyisen sijoittamista koskevan normin asianmukaiseksi ja sen tulkinnan
vakiintuneeksi vai ristiriitaiseksi ja selvitystä vaativaksi? 

Patentti- ja rekisterihallituksen mielestä nykyinen normi on asianmukainen eikä sen soveltamisessa ole havaittu ongelmia.

2. Miten suhtaudutte vaateeseen yksityiskohtaisemmasta sääntelystä? 

PRH suhtautuu yksityiskohtaisempaan sääntelyyn varauksellisesti. Yksityiskohtaisia ohjeita varojen sijoittamisesta tuskin pystyy antamaan.

5.9 Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen ja lopettaminen
1. Katsotteko, että säätiön tarkoitusta on liian vaikeaa muuttaa? Perustelkaa vastauksenne. Miten sääntelyä tulisi muuttaa? 

Säätiön tarkoituksen muuttamisen ei ole syytä olla helppoa, koska säätäjän perustamiskirjassa ja säätiölle laadituissa säännöissä ilmaistua tahtoa tulee noudattaa mahdollisimman tarkasti. Ulkoisen maailman muuttuminen tulee kuitenkin voida ottaa huomioon, mutta säätäjän perusajatus tulisi edelleen säilyä. Nykyisen lain säännökset mahdollistavat tarkoituksen muuttamisen olosuhteiden muututtua. Säätiön tarkoituksen muuttaminen ei ole liian vaikeaa.

Rekisterinpitoon liittyvät muutosehdotukset

Patentti- ja rekisterihallitus on 11.7.2005 oikeusministeriölle jätetyssä aloitteessa esittänyt myös joitakin rekisterinpitoon liittyviä muutosehdotuksia. On ymmärrettävää, että arviomuistiossa ei ole näitä seikkoja tuotu esiin, koska se jo muutoinkin sisältää paljon kysymyksiä. Rekisterinpitoon liittyvät kysymykset ovat myös usein seikkoja, joihin muilla sidosryhmillä ei ole kiinnostusta tai joilla on merkitystä vain rekisteriviranomaisen toiminnan kannalta. PRH:n mielestä rekisterinpitoon liittyviin kysymyksiin on säätiölain valmistelun yhteydessä kiinnitettävä huomiota, ja PRH:n olisi hyvä olla tiiviisti mukana valmistelutyössä näiden kysymysten osalta.

Säätiölaissa ei ole rekisterinpitoon liittyviä säännöksiä, jotka mahdollistaisivat varattoman säätiön lakkauttamisen. Varattoman säätiön lakkauttaminen voi säätiölain 18 §:n 1 momentin mukaan tapahtua vain sen omasta aloitteesta. Rekisterinpidon kannalta olisi toivottavaa, että säätiörekisterissä olisivat vain toimivat säätiöt. Tällä hetkellä rekisterissä on kymmeniä säätiöitä, joiden säädepääoma on kokonaan menetetty tai sitä on jäljellä niin vähän, että selvitystoimiin ei varaa. Monissa tapauksissa säätiön hallituksen jäsenmäärä on henkilöiden kuoleman vuoksi vajentunut niin pieneksi, ettei säätiön hallitus enää sääntöjen tai säätiölain mukaan ole päätösvaltainen eikä siten kykene enää täydentämään itseään.    

Linjanjohtaja		Olli Koikkalainen

Jaostopäällikkö		Jouko Koitto