Justitieministeriet
Lagberedningen
PB 25
00023 STATSRÅDET

											16.9.2010

Referens: 	OM 11/41/2010   
Ärende:	Utlåtande över bedömningspromemoria gällande utvecklandet av stiftelselagen

Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. avger högaktningsfullt följande utlåtande i ovan rubricerade ärende:

Trots att vi inte underlyder stiftelselagen utan föreningslagen har vår verksamhet och förvaltning många gemensamma drag med motsvarande inom stiftelser. Av denna orsak uttalar vi oss gärna om de frågor som lyftes fram i promemorian. Gällande sådana frågor som vi inte har en direkt åsikt om på grund av att vi underlyder en annan lag, har vi avstått att framföra någon åsikt.

Vi anser det mycket viktigt att en bred kommitté med representanter för olika intressenter, däribland mottagare av stöd och stiftelsesektorns företrädare, tillsätts för att utreda behovet av en reform av stiftelselagstiftningen. Det bör föras en bred diskussion om innehållet i en revidering av stiftelselagen även mot bakgrund att svarstiden att ta ställning till denna bedömningspromemoria varit kort och i huvudsak infallit vid en tidpunkt då de flesta stiftelser icke sammanträder. 

Stiftelselagen bör även i fortsättningen innefatta stadgande om att arvoden till medlemmarna i stiftelsens organ skall vara skäliga. Därtill kunde det vara befogat att utreda huruvida ett förbud borde införas för en medlem av stiftelsens organ att mot arvode utföra, direkt eller indirekt, annat arbete för stiftelsen. 

Våra svar på frågorna i promemorian är följande:

4.2.	Helhetsförnyelse1. Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena?
Perustelkaa näkemyksenne.

Enligt vår uppfattning har stiftelselagen fungerat väl och en vedertagen tolkning har utformats. Beträffande frågan om en eventuell helhetsreform av stiftelselagen för att korrigera vissa brister som påtalats anser vi att den i stiftelseväsendet förankrade beredningen av lagstiftningen inledningsvis bör ha i uppdrag att utreda och finna svar på frågan huruvida det är nödvändigt med en helhetsreform.

4.3 Stiftelserättslig reform
1. Katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle?
	
Skatterättsliga aspekter bör lämnas utanför reformen. Beskattningen bildar en egen enhet och berör även andra samfund än stiftelser. 
4.4 Utvidgning av tillämpningen av stiftelselagen och kontinuerligt finansierade stiftelser
1. Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin
huomioon säätiölaissa?
Om det visar sig att behov föreligger, kunde man tänka sig att ta in ett kapitel som behandlar endast kontinuerligt finansierade stiftelser och regler som beaktar deras särdrag. Stiftelselagstiftningen bör dock så långt som möjligt vara av dispositiv karaktär så att man kan frångå den genom bestämmelser i stadgarna.
4.5  Utvidgning av tillämpningen av stiftelselagen och osjälvständiga stiftelser
1. Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?
Det finns osjälvständiga stiftelser eller så kallade fonder inom olika samfund. Dylika osjälvständiga fonder förvaltas bl.a. av, stiftelser, föreningar och banker. Svenska litteratursällskapet i Finland r.f. har ett stort antal dylika osjälvständiga fonder, som föreningen äger och förvaltar. Förvaltarna av existerande osjälvständiga fonder/stiftelser har utsetts av donatorerna baserande sig på donatorns förtroende för förvaltaren.
Enligt vår åsikt skall osjälvständiga stiftelser underlyda den lagstiftning som ifrågavarande osjälvständiga stiftelses ägare och förvaltare underlyder. På kontrollen av en sådan osjälvständig stiftelse eller fond skall tillämpas vad om kontrollen över samfundet eller samfundets styrelses verksamhet gäller. Osjälvständiga stiftelser/fonder som förvaltas av andra samfund än stiftelser, bör regleras av de lagar som gäller förvaltaren. Som exempel kan nämnas att ifall det är fråga om en fond som förvaltas av en förening, skall föreningslagen och föreningens stadgar omfatta även den osjälvständiga stiftelsen/fonden. 
 Däremot finner vi det motiverat att stadga att stiftelselagen i tillämpliga delar skall tillämpas på osjälvständiga stiftelser, som förvaltas av t.ex. bankers notariat eller motsvarande instanser på basen av ett förordnande i ett testamente eller ett gåvobrev i det fall där dylika osjälvständiga stiftelser inte omfattas av någon lagstiftning. 
4.6 Lagstiftningens dispositiva natur
1. Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?
Tvingande lagstiftning kunde omfatta minimikraven gällande innehållet i stiftelsers stadgar, jävsfrågor, skadeståndsskyldighet, övervakning av stiftelser och rättsskyddsfrågor. Hur stiftelsens ändamål förverkligas samt organiserandet av stiftelsens verksamhet i övrigt kunde utgöra dispositiv lagstiftning, som bör kunna avvikas från genom stipulationer i stiftelsens stadgar. Det borde även ges möjlighet för stiftaren att inta i stadgarna stipulationer om under vilka omständigheter stiftelsens ändamål kan ändras samt till och med vad ändamålet i så fall skall vara. Möjlighet borde härvid ges till att under ändrade förhållanden helt ändra ändamålet med stiftelsens verksamhet. Stiftaren kunde stipulera om detta eller ge styrelsen frihet att i så fall bestämma det nya ändamålet. Detta skulle ge möjligheter till större flexibilitet och motverka att sådana situationer uppkommer att ett stiftelsekapital blir liggande oanvänt på grund av att ändamålet för stiftelsen ursprungligen skrivits för snävt.
2. Siltä osin kun pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa
edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?
 Nej, det är onödigt. Patent- och registerstyrelsens modellstadgar fyller alldeles utmärkt den funktionen.

3. Mikäli vastaatte myöntävästi toiseen kysymykseen, niin yksilöikää ne asiat, joiden
tulisi nimenomaisesti kuulua olettamasäännösten piiriin?
Dylika stadganden skulle gälla det som i dagens läge behandlas i Patent- och registerstyrelsens modellstadgar, d.v.s. förvaltningsstrukturen och förvaltningsorganens uppgifter såsom antalet styrelsemedlemmar, deras mandatperiod, hur de väljs, revisorernas mandatperiod och hur de väljs, hur möten sammankallas och protokollförs, obligatoriska möten och vad som skall behandlas på dem, styrelsens beslutförhet, hur stiftelsen kan upplösas samt vad som händer med stiftelsens medel vid upplösningen, ansvarsfördelningen mellan olika organ för den händelse att sådana har valts utöver styrelsen. 
5.1 Allmän stiftelsedefinition
1. Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa? Arvioikaa ja perustelkaa
tällaisen muutoksen vaikutuksia.
Vi förenar oss i justitieministeriets bedömning att det inte skulle medföra ett mervärde i stiftelselagstiftningen om man införde en definition av en stiftelse. Det kunde tvärtom begränsa på ett icke önskvärt sätt möjligheten att grunda stiftelser och beskriva föremålet för deras verksamhet i stiftelsens stadgar.
5.2 Grundandet av en stiftelse genom testamente eller stiftelseurkund
1. Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön perustamisen varmistamiseksi? Kuvailkaa mahdollisia kontrollikeinoja.
Det bör fortsättningsvis ingå i stiftelselagen stadganden om grundandet av en stiftelse genom testamente. För att medverka till kontrollen av att ett dylikt stadgande efterföljs kunde man tänka sig att testator skulle medges en möjlighet att i samband med uppgörandet av testamentet deponera en kopia därav hos den myndighet som övervakar stiftelser (för tillfället Patent- och registerstyrelsen) samt inta ett omnämnande om deponeringen i själva testamentet. Skulle testator önska återta ett dylikt testamentsförordnande skulle lagstiftningen gällande återtagande av testamentsförordnande gälla. Fastän den övervakande myndigheten inte skulle åläggas en skyldighet att följa upp en enskild testators dödsfall och att testamentet verkligen uppfylls gällande stiftelseförordnandet, skulle vetskapen om att myndigheterna har kännedom om testamentet kunna motverka en eventuell frestelse att undanhålla testamentet.
2. Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta
ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen seuraamus? Kuvailkaa mahdollisia vaihtoehtoisia toimintamalleja.

Vi anser det inte vara ändamålsenligt att grundandet av en stiftelse förfaller om det finns en motstridighet mellan stadgarna och stiftelsens ändamål. I dylika fall torde det i första hand gå att lösa konflikten genom att anpassa stadgarna så att ändamålet kan uppfyllas.

3. Mitä ongelmia katsotte voimassa olevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön sisältävän? Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin, kun itsenäisen säätiön perustaminen ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?

När det är praktiskt omöjligt eller oändamålsenligt att grunda en självständig stiftelse, anser vi att det bör vara möjligt att tillåta att stiftelsekapitalet överförs till en av stiftaren utsedd osjälvständig stiftelse eller fond inom ett annat samfund.

5.3 Stiftelsens ändamål och verksamhet
1. Katsotteko, että säätiön perustamisen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen?
Perustelkaa vastauksenne. Mikäli ehdotatte muutoksia, kuvailkaa
mahdollisimman tarkasti esittämiänne vaihtoehtoja ja niiden aiheuttamia vaikutuksia
niin toimiville säätiöille kuin säätiöinstituution kehitykselle.
 
Vi har ingen deciderad åsikt i frågan. 

2. Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä mahdollisesti pyrkiä myös sellaisin
lainsäädännöllisiin rakenteisiin, jossa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin?

Vi anser att stiftelselagen bör tillåta stiftelser att idka rörelse under förutsättning av att rörelsen är förenlig med och medverkar till att uppnå stiftelsens ändamål. 

Stadgande om detta finns i den nuvarande stiftelselagen § 8a.

3. Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollakin tavoin
säännellä?

Ifall rörelseverksamhet tillåts för stiftelser anser vi att varken direkt eller indirekt rörelseverksamhet behöver regleras på annat sätt än kravet att den skall ha ett naturligt samband med stiftelsens ändamål.

4. Onko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia
säätiöitä (esimerkiksi sijoitustoiminnan tai elinkeinotoiminnan tuotolla toimivia säätiöitä ja jatkuvarahoitteisia laitossäätiöitä tai muita säätiötä) koskevia velkojainsuoja ja huolellisuussäännöksiä?

Nej, nuvarande lagstiftning är tillräcklig.

5.4 Förutsättningarna för registrering och rättsvekning
1. Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia? Perustelkaa vastauksenne.
2. Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?

Vi har ej åsikt i frågan.

3. Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä? Perustelkaa vastauksenne.

Vi anser att tillståndsförfarandet kunde ersättas med anmälningsplikt som kunde vara förknippad med en förhandsgranskning av stadgarna inför registreringen av stiftelsen. Vi föreslår alltså motsvarande förfarande som vid registrering av en förening.

5.5 Stiftelsekapital 
1. Katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö säätiöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Perustelkaa näkökantanne.

Olika typers stiftelser kunde ha olika krav på storleken av stiftelsekapitalet. 25 000 euro kan vara tillräckligt om det är fråga om kontinuerligt finansierade stiftelser eller stiftelser som instiftas för en viss tid eller för förverkligandet av ett kortsiktigt, bestämt projekt. 25 000 euro är dock för lite och kunde höjas i de fall där det är fråga om stiftelser som skall bekosta sin verksamhet med avkastningen från kapitalet.

2. Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta?

Vi anser inte att det föreligger behov till detta.

5.6 Stiftelses förvaltning

5.6.1 God förvaltning
1. Katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista?

De nuvarande reglerna gällande jäv och lån till närstående är tillräckliga.

2. Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman informaation laajuutta lisäämällä?

Stiftelsernas nuvarande plikt att inlämna till patent- och registerstyrelsen kopior av resultat- och balansräkningen jämte bilagor, specifikationerna till  balansräkningen samt verksamhets- och revisionsberättelserna uppfyller tillräckligt krav på genomskinlighet.  Patent- och registerstyrelsens skall se till att alla offentliga handlingar gällande stiftelser finns att tillgå för allmänheten.

3. Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita
tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota.

Vi anser att man inte kan inskriva i lagen mycket detaljerade stadganden om god förvaltningssed. Det är något som utvecklas kontinuerligt i praktisk verksamhet. Däremot kan ett stadgande som generellt förpliktar förtroendevalda och anställda till ett omsorgsfullt arbete och lojalitet gentemot stiftelsen och dess ändamål intas. God förvaltningssed förutsätter att man i verksamhetsberättelsen redogör för stiftelsens förvaltningsmodell, arbets- och beslutsordning (corporate governance). 

Den själrveglering som stiftelserna utövar bl.a. med stöd av rekommendationer utfärdade av Delegationen för stiftelser och fonder, anser vi vara av stor vikt och bör beaktas då man bedömer hur principer för god förvaltningssed kan implementeras inom stiftelseväsendet.

5.6.2 Allmänna principer; omsorgs- och lojalitetsplikt 
1. Pidättekö perusteltuna selventää huolellisuus- ja lojaliteettivelvollisuutta koskevia
periaatteita? Perustelkaa vastauksenne.

Man kan skriva in en generell omsorgs- och lojalitetsplikt i stiftelselagen. Se även vårt svar i 5.6.1.3.

5.6.3 Styrelsens sammansättning och uppgifter
1. Katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta,
erottamisesta, toimikaudesta ja hallitusten jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa tarkemmin?

Lagen kan innehålla stadganden om de ärenden som uppräknas i frågan. I stadgarna bör stiftaren dock vid behov kunna stipulera annorlunda. Lagens stadganden skulle tillämpas för det fall att stadgarna inte innehåller stadganden om dessa frågor.

2. Katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa?

Vi anser inte att det är nödvändigt att reglera detta närmare än i gällande lag. Styrelsens omsorgsplikt och allmän corporate governance förutsätter att styrelsen övervakar sina underordnade.

5.6.4 Andra organ och deras uppgifter
1. Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai
vastaavasta tahosta tulisi säätää tarkemmin laissa?

Vi känner inte till att det skulle finnas sådana problem med verkställande direktörer eller ombudsmän i stiftelser, att det skulle förutsätta att man reglerade dessa befattningar närmare i stiftelselagen.

2. Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin?

Vi anser att den nuvarande lagstiftningen är tillräcklig. För den händelse att det införs närmare stadganden i stiftelselagen om ansvarsfördelningen mellan olika förvaltningsorgan, för den händelse sådana har tillsatts, bör det tillåtas att stiftaren stipulerar annorlunda i stadgarna. Ansvarsfördelningen bör alltså utgöra dispositiv lagstiftning.

5.6.5 Skadeståndsansvar
1. Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää? Perustelkaa vastauksenne.
 
Vi anser att nuvarande stadganden är tillräckliga. 
5.7 Kontroll över stiftelser
5.7.1 Offentlig kontroll
1. Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövalvonnan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä sekä tehokkuudesta. Esittäkää tarvittaessa vaihtoehtoisia ratkaisumalleja ja perustelkaa näkemyksenne.
Vi anser att det behövs en offentlig kontroll av stiftelser i och med att dessa inte har någon ägare eller medlemmar som kunde utöva kontrollen. Det räcker med en efterkontroll på nuvarande sätt, d.v.s. att kontrollen sker på basen av inlämnade handlingar gällande den föregående verksamhetsperioden. I offentligheten har förekommit exempel på stiftelser vars verksamhet gett anledning att efterfråga utökade resurser för att ingripa mot missbruk av stiftelsemedel. Vår bedömning är att den nuvarande stiftelselagstiftningen i sig ger möjligheter att ingripa när missbruk uppdagats. Problemet torde främst ligga på resurssidan. Det finns inte tillräckligt med resurser för att kontrollera och vid behov ingripa då missbruk sker. En effektiv och noggrann granskning av stiftelsers verksamhet förutsätter att granskaren besitter både juridiska och ekonomiska kunskaper. Detta förutsätter naturligtvis att det finns dylika resurser att tillgå. Huruvida denna kontrollerande funktion även i framtiden skall ligga hos Patent- och registerstyrelsen är värt att låta utvärderas i samband med en översyn av lagstiftningen.
2. Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty?
Kontrollen förefaller inte att vara tillräcklig för tillfället. Detta torde till stor del bero på resursbrist inom den kontrollerande myndigheten och inte så mycket på att stiftelselagen skulle sakna stadganden gällande kontroll eller att dessa skulle vara otillräckliga.
3. Onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty?
I och för sig förefaller den kontrollerande myndigheten redan i dag ha tillräckliga befogenheter för att kunna utföra sin uppgift.
4. Missä määrin julkisia varoja on mielestänne käytettävä yksityisen säätiötoiminnan
valvomiseen?
Kontrollen utgör en myndighetsfunktion och skall som sådan bekostas ur offentliga medel. Även för den händelse att man går in för att flytta kontrollfunktionen till en annan myndighet eller inrätta ett nytt myndighetsorgan för kontrollfunktionen, skall kontrollen bekostas med offentliga medel.
5. Pitäisikö säätiöiden perustajien, rahoittajien, ja muiden etutahojen mahdollisuuksia
kehittää yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja lainsäädännöllisesti korostaa?
Nej, det anser vi inte. Det finns ingenting som hindrar att stiftaren intar i stadgarna egna kontrollfunktioner, som i så fall bekostas av stiftelsen.

5.7.2 Övervakningsavgifter

Inga frågor – inga kommentarer
5.7.3 Revision
1.Esittäkää käsityksenne tilintarkastusinstituution toimivuudesta säätiöiden osalta.
Revisionen borde förplikta även till granskning av verksamheten och revisorerna borde vara tvungna att uttala sig om huruvida stiftelsen enligt revisorns bedömning har verkat i enlighet med sitt ändamål.
2. Onko valinnan esteettömyyteen (tarkastettava valitsee tarkastajansa) liittyvää arvostelua pidettävä säätiön läpinäkyvyyteen vaikuttavana oikeudellisena ongelmana? Mikäli vastaatte kysymykseen myöntävästi, esittäkää käsityksenne siitä, miten ongelma
voitaisiin ratkaista.
CGR- och GRM-revisorer bör anses ha sådan integritet att de själva tackar nej till ett uppdrag om de är jäviga.
3. Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa?
Nej, vi anser inte att det är nödvändigt att stipulera om detta i stiftelselagen.
4. Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen
liittyvää informaatiota lisättäisiin ja sen sisältöä kehitettäisiin?
Vi anser inte att man skall behöva stipulera om detta i själva stiftelselagen. Detta är något som hänför sig till god förvaltningssed och något som det är önskvärt att alla stiftelser beaktar. Både den nuvarande och en eventuell framtida ny tillsynsmyndighet kunde utarbeta anvisningar om vad som skall ingå i verksamhetsberättelsen för en stiftelse.
5.8 Förvaltning av stiftelsekapitalet
5.8.2 Presumtionsregeln om medlens placering
1. Katsotteko nykyisen sijoittamista koskevan normin asianmukaiseksi ja sen tulkinnan
vakiintuneeksi vai ristiriitaiseksi ja selvitystä vaativaksi?
Vi anser att det nuvarande stadgandet om att stiftelsens medel skall placeras tryggt och inkomstbringande är en bra formulering, som samtidigt ålägger stiftelsen att beakta förhållandet mellan risk och förväntad avkastning.
2. Miten suhtaudutte vaateeseen yksityiskohtaisemmasta sääntelystä?
Vi anser alltså inte att en mera detaljerad reglering är önskvärd i själva lagtexten.

5.9. Ändring av stiftelsens ändamål och dess upphörande
1. Katsotteko, että säätiön tarkoitusta on liian vaikeaa muuttaa? Perustelkaa vastauksenne. Miten sääntelyä tulisi muuttaa?
Det är i praktiken relativt svårt att ändra på en stiftelses ändamål. Lagens krav är rätt stränga. Vi skulle gärna se att man skulle gå in för att möjliggöra att stiftaren skulle kunna skriva in i stadgarna ett alternativt ändamål, som inte nödvändigtvis behöver ha med det ursprungliga ändamålet att göra, om ändrade förhållanden gör att stiftelsen inte mera fyller sin ursprungliga funktion. Styrelsen skulle ha rätt att ändra ändamålet när den bedömer att förutsättningar inte finns att fortsätta med det ursprungliga ändamålet. Man kan till och med tänka sig att stadgarna skulle medge styrelsen rätt att bestämma om det nya ändamålet, men i så fall borde kravet vara att ändamålet skall vara snarlikt det ursprungliga ändamålet. I vissa stiftelser kan det även vara ändamålsenligt att tillåta att stiftelsen ändamål kan ändras efter det att det projekt som den ursprungligen stiftades för har slutförts. Då skulle man inte behöva avsluta stiftelsen bara för att den ursprungliga funktionen har uppnåtts, utan stiftelsen och dess kapital kunde fortleva med ett nytt ändamål för verksamheten. Det borde även vara möjligt att överföra en stiftelses medel till en annan stiftelse eller en osjälvständig stiftelse/fond inom ett samfund under förutsättning av att ändamålet är liknande och att åtgärden underlättar uppfyllandet av ändamålet eller medför kostnadsinbesparingar.

Helsingfors den 16.9.2010

Svenska litteratursällskapet i Finland r.f.

Dag Wallgren
verkställande direktör