Oikeusministeriö	Lausunto	 		
				
	05.10.2010	TEM/1916/00.06.01/2010	

 			

Lausunto säätiölainsäädännön kehittämistä koskevasta arviomuistiosta

Oikeusministeriö on pyytänyt lausuntoa säätiölainsäädännön kehittämistä koskevasta arviomuistiosta. Työ- ja elinkeinoministeriö toteaa vastauksenaan arviomuistion kysymyksiin seuraavan:

Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena?

Säädöksen ikä ja useisiin eri säännöksiin kohdistuvat muutostarpeet puoltavat kokonaisuudistusta. Lisäksi paremman sääntelyn periaatteet (HSA 2007), jotka liittyvät ”säädöshuoltoon” puoltavat kokonaisuudistusta.

Katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle?

Kyllä, oikeusministeriön tavoin.

Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin huomioon säätiölaissa?

Kyllä.

Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?

Kyllä. Tulisi koskea molempia.

Onko säätiölain uudistaminen muutoin laajennettava kattamaan sellainen säätiötoiminta, joka on nykyisen säätiölain soveltamisalan ulkopuolella?

Kokonaisuudistuksessa tulisi arvioida lainsäädännön kattavuutta säätiötodellisuuden perusteella.

Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?

Esimerkiksi hyvää hallintoa koskevat perusperiaatteet ja muut oikeussuojakeinot.

Siltä osin kun pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?

Kyllä.

Yksilöikää ne asiat, joiden tulisi nimenomaisesti kuulua olettamasäännösten piiriin?

Esimerkiksi säätiön organisaatioon liittyvät kysymykset.

Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa?

Ei, oikeusministeriön kannan tavoin.

Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön perustamisen varmistamiseksi?

Ei.

Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen seuraamus?

Tarkoituksenmukaista olisi käyttää seuraamusta hyvin rajatusti.

Mitä ongelmia katsotte voimassa olevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön sisältävän? Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin, kun itsenäisen säätiön perustaminen ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?

Ei kommenttia.

Katsotteko, että säätiön perustamisen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyyskäsitteeseen?

Kyllä. Nykyinen hyödyllisyyskäsite on laaja ja siten myös joustava.

Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä mahdollisesti pyrkiä myös sellaisiin lainsäädännöllisiin rakenteisiin, jossa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin? Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollakin tavoin säännellä?

Valtiontalouden tarkastusviraston mukaan ”säätiölaista tulisi poistaa liiketoimintaa koskevat rajoitukset, sillä nykytilanteessa monet säätiöt harjoittavat jo joka tapauksessa laajasti liiketoimintaa.” Asiaa on syytä pohtia kokonaisuudistuksen yhteydessä.

Onko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia säätiöitä koskevia velkojainsuoja- ja huolellisuussäännöksiä?

Kyllä.

Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia?
Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?

Ei. Kuitenkin luvanvaraisuudelta edellytetään yleensä painavia yhteiskunnallisia syitä.

Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä?

Asiaa on syytä arvioida kokonaisuudistuksen yhteydessä. 

Katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö säätiöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta?

Asiaa on syytä arvioida kokonaisuudistuksen yhteydessä. 

Katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista?

Kyllä. Säätiön itsesääntelyä varten laadittu suosituksenomainen Säätiön hyvä hallinto –ohjekin ottaa kantaa käsitteisiin.

Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman informaation laajuutta lisäämällä?

Kyllä.

Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota?

Kts. esimerkiksi Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n Säätiön hyvä hallinto ja Hyvä säätiötapa.

Pidättekö perusteltuna selventää huolellisuus- ja lojaalisuusvelvollisuutta koskevia periaatteita?

Kyllä. Säätiökenttä on itse näin tehnyt (Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n Säätiön hyvä hallinto –ohje jäsenistölleen).

Katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta, erottamisesta, toimikaudesta ja hallitusten jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa tarkemmin?

Kyllä.

Katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa?

Kyllä.

Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai vastaavasta tahosta tulisi säätää tarkemmin laissa?

Kyllä.

Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin?

Kyllä.

Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää?

Kyllä. Kokonaisuudistuksen yhteydessä on syytä arvioida vastuukysymystä säätiön asioiden hoitamisesta vähintään osana säätiön hyvää hallintoa. 

Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövalvonnan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä sekä tehokkuudesta. Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty? Onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty?

Patentti- ja rekisterihallituksen normaalina toimintamallina on rekisteritietojen vastaanottaminen ja rekistereiden ylläpitäminen. Laillisuusvalvonta itse rekisteröitävien toimijoiden suhteen on siten pidemmälle menevää kuin viraston muussa toiminnassa keskimäärin.

Missä määrin julkisia varoja on mielestänne käytettävä yksityisen säätiötoiminnan valvomiseen?

Suhteessa yleisen oikeussuojan ja valvonnan funktioon.

Pitäisikö säätiöiden perustajien, rahoittajien ja muiden etutahojen mahdollisuuksia kehittää yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja lainsäädännöllisesti korostaa?

Kyllä.

Esittäkää käsityksenne tilintarkastusinstituution toimivuudesta säätiöiden osalta.

Säätiön valvonta on kokonaisuus, jossa toimivaa omavalvontaa täydentää ulkopuolinen valvonta tilintarkastajineen. Tilintarkastus on hyvin tärkeä osa säätiön valvontaa. Tilintarkastuslain muutoksella poistuivat ns. maallikkotarkastajat. Muutos oli oikeansuuntainen. KHT-tilintarkastajien asettamisen edellytyksiä voitaneen edelleen arvioida säätiötodellisuuden osalta.

Onko valinnan esteettömyyteen liittyvää arvostelua pidettävä säätiön läpinäkyvyyteen vaikuttavana oikeudellisena ongelmana?

Ei. kysymys on tilintarkastuksen järjestämisestä.

Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa?

Ei.

Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen liittyvää informaatiota lisättäisiin ja sen sisältöä kehitettäisiin.

Kyllä.

Katsotteko nykyisen sijoittamista koskevan normin asianmukaiseksi ja sen tulkinnan vakiintuneeksi vai ristiriitaiseksi ja selvitystä vaativaksi?

Normi on sisällöltään sinänsä paradoksi, koska varmat sijoitukset ovat yleensä riskittömiä mutta huomattavasti matalatuottoisempia kuin tuloa tuottavat korkeariskisemmät sijoitukset. Tulkinnallisesti voidaan yleisesti sanoa, että on syytä käyttää huolellisen henkilön harkintaa ja tarvittaessa ulkopuolisen sijoitusneuvojan apua (pieni ja hallittu riski kohtuulliseen tuottoon pääsemiseksi).

Miten suhtaudutte vaateeseen yksityiskohtaisemmasta sääntelystä?

Liian yksityiskohtaiseen sääntelyyn ei ole joustavuuden kustannuksella syytä mennä.

Katsotteko, että säätiön tarkoitusta on liian vaikeaa muuttaa?

Ei.

Hannes Aulu
Hallintojohtaja

Aarne Hiltunen
Tarkastaja