Jenny ja Antti Wihurin rahaston lausunto säätiölainsäädännön kehittämistä koskevasta arviomuistiosta

Olemme säätiölain kehittämistä koskevista asioista pääosin samalla kannalla kuin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry.

Tässä lausunnossamme esitämme seikkoja, jotka koemme tärkeiksi tai jotka poikkeavat jossakin määrin Säätiöiden ja rahastojen neuvottelukunta ry:n kannasta.

4.2 Kokonaisuudistus
Uudistus pitäisi toteuttaa kokonaisuudistuksena. Kokonaisuudistus mahdollistaa paremmin lain toimivuuden varmistamisen nykyoloissa.

4.3 Säätiöoikeudellinen uudistus
Vero-oikeudelliset kysymykset pitäisi rajata uudistuksen ulkopuolelle ja keskittyä vain säätiöiden toiminnan sääntelyyn.

4.4 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt
Jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet voisi ottaa laissa huomioon.

4.5 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja epäitsenäiset säätiöt
1. Epäitsenäisen säätiön ottaminen lakiin voisi muodostaa uusia ongelmia. Epäitsenäisen säätiön asema pitäisi valmistelun aikana selvittää.

4.6 Lainsäädännön tahdonvaltaisuus
1. Pakottavalla lainsäädännöllä pitäisi säännellä säätiöitä koskevat tärkeimmät perusperiaatteet.

2. Säätiöiden toimintaa voisi edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä.

3. Esimerkiksi säätiön hallintoa koskevia asioita voidaan säännellä olettamasäännöksillä, jolloin ei synny ongelmia, jos asioista ei ole määrätty säätiön säännöissä.

5.2 Säätiön perustaminen testamentilla ja säädekirjalla
1. Säätiölakiin pitäisi sisällyttää säännös säätiön perustamisesta testamentilla.

2. Tarkoituksen ja sääntöjen välisessä ristiriitatilanteessa säätiön perustamisen pitäisi raueta, mikäli sääntöjä ei voida mukauttaa säätiön tarkoitusta olennaisesti muuttamatta.

3. Mikäli itsenäisen säätiön perustaminen ei ole mahdollista, pitäisi olla mahdollisuus perustaa epäitsenäinen säätiö, mikäli laissa päätetään säätää epäitsenäisistä säätiöistä.

Mikäli epäitsenäisistä säätiöistä ei säädetä, testamentin toimeenpanijalla voisi olla oikeus mainitussa tapauksessa luovuttaa varat jollekin vakavaraiselle säätiölle käytettäväksi testaattorin tarkoituksen mukaisesti.

5.3 Säätiön tarkoitus ja toiminta
1. Riittää, että säätiön perustaminen on sidoksissa vain lainmukaisuuteen. Hyödyllisyys -käsitteen määrittely ei ole riittävän yksiselitteistä.

2. Säätiön säännöissä mainitun toiminnan harjoittaminen liiketoiminnan muodossa voisi olla sallittavaa. Liiketoiminnan pitäisi kuitenkin olla kilpailuneutraalia.

3. Välillisen liiketoiminnan harjoittamista ei tarvitse säännellä.

5.4 Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset
1. Emme katso, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia. Tämä edellyttää, että luvan saamisen edellytykset ovat tarpeeksi selkeät. 

2. Emme

3. Lupamenettely voidaan korvata ilmoitusmenettelyllä, kunhan säätiön perustaminen on selkeästi säännelty sääntöjen laillisuuden ja säätiön omaisuuden osalta. Säädekirjan sisältöä pitäisi kehittää ja asettaa sille vähimmäisvaatimukset. Sama koskee säätiön perustamista testamentilla.

5.5 Säätiöpääoma
1. Säätiön peruspääoman pitäisi olla selvästi suurempi jotta säätiön toimintaedellytykset turvataan.

2. Uudistuksessa voitaisiin ottaa huomioon säätiöiden tarpeet säätiöpääoman alentamisen ja korottamiseen.

5.6.1 Hyvä hallinto
1. Säätiölaissa pitäisi säätää esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista.

2. Tiedonantovelvollisuutta ei tarvitse laajentaa. Säätiöitä koskevien julkisten asiakirjojen pitäisi olla helposti yleisön saatavilla. Säätiöiden pitäisi lisäksi kertoa toimintakertomuksissaan, miten säätiön tarkoitusta on toteutettu tilikauden aikana.

3. Säätiöiden itsesääntelyä pitää kehittää säätiöiden hyvää hallintotapa koskevien ohjeiden pohjalta. Hyvän hallinnon periaatteista ei ole tarvetta yksityiskohtaisesti säätää laissa.

5.6.2 Yleiset periaatteet; huolellisuus- ja lojaliteettivelvoite
1. Huolellisuus- ja lojaliteettivelvoitteet olisi hyvä selventää osakeyhtiölain tapaan. (vrt OyL 1 luvun 8 §. Johdon tehtävä. ”Yhtiön johdon on huolellisesti toimien edistettävä yhtiön etua”)

5.6.3 Hallituksen kokoonpano ja tehtävät
1. Hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta, erottamisesta, toimikaudesta ja hallitusten jäsenten kelpoisuudesta olisi hyvä säätää säätiölaissa tarkemmin. Tässä voisi käyttää osittain myös tahdonvaltaisia olettamasäännöksiä. 

Laissa pitäisi määrätä hallituksen minimikoosta, puheenjohtajasta sekä kelpoisuudesta kuten nykylaissa. Säätiön sääntöihin voitaisiin ottaa lakia tiukemmat esteellisyysvaatimukset. Säätiön hallituksen jäsenen erottamisen pitäisi olla mahdollista vain tuomioistuimen päätöksellä.

2. Kokousmenettelystä pitäisi säätää kuten muussakin yhteisölainsäädännössä.

5.6.4 Muut orgaanit ja niiden tehtävät
1. Kyllä, säätiöllä pitäisi olla mahdollisuus toimitusjohtaja/asiamies –toimielimeen, mikäli säätiön koko ja muut seikat edellyttävät tätä. Jos säätiöllä on toimitusjohtaja, voidaan hänen asemastaan säätää yhteisölainsäädännön tapaan. 

Vrt OyL 6 luku 17 §. Toimitusjohtajan yleiset tehtävät. Toimitusjohtaja hoitaa yhtiön juoksevaa hallintoa hallituksen antamien ohjeiden ja määräysten mukaisesti (yleistoimivalta). Toimitusjohtaja vastaa siitä, että yhtiön kirjanpito on lain mukainen ja varainhoito luotettavalla tavalla järjestetty. Toimitusjohtajan on annettava hallitukselle ja sen jäsenelle tiedot, jotka ovat tarpeen hallituksen tehtävien hoitamiseksi. 

Toimitusjohtaja saa ryhtyä yhtiön toiminnan laajuus ja laatu huomioon ottaen epätavallisiin tai laajakantoisiin toimiin vain, jos hallitus on hänet siihen valtuuttanut tai hallituksen päätöstä ei voida odottaa aiheuttamatta yhtiön toiminnalle olennaista haittaa. Viimeksi mainitussa tapauksessa hallitukselle on mahdollisimman pian annettava tieto toimista.
	
2. Eri toimielinten välisiä toimivalta- ja vastuusuhteita olisi hyvä selkeyttää.

5.6.5 Vahingonkorvausvastuu
1. Nykyinen vahingonkorvausmenettely riittää, koska se toimii riittävän hyvin ja on selkeästi mainittu laissa.

5.7.1 Julkinen valvonta
1. Viranomaisvalvontaa puoltaa se seikka, että säätiöllä ei ole omistajaa, jäseniä, osakkaita tms.

2. Valvontaan pitää osoittaa lisää resursseja.

3. Toimivalta on nykyisellään asianmukaisesti säännelty.

4. Säätiöiden valvonta on julkisin varoin kustannettava viranomaistehtävä.

5. Säätiöiden rahoittajille tai edunsaajille ei pidä antaa säätiövalvontakeinoja.

5.7.3 Tilintarkastus
1. Tilintarkastusinstituutio toimii pääpiirteissään hyvin tällä hetkellä. Säätiöiden tilintarkastajille voisi kuitenkin kehittää erityisen koulutuksen.

2. Tilintarkastuslain mukaan tilintarkastajan on oltava joka tapauksessa riippumaton.

3. Tilintarkastajien kierrosta ei pidä säätää laissa koska eri säätiöillä voi olla hyvinkin erilaiset tarpeet tilintarkastajien kiertoa ajatellen.

4. Laissa voisi olla maininta siitä, että säätiö kirjaisi toimintakertomukseensa tarkoituksensa toteuttamiseksi tehdyt toimet säätiön toiminnan laajuuteen nähden riittävällä tavalla.

5.8.2 Varojen sijoittamista koskeva olettamasäännös
1. Nykyinen säännös (tuottavasti ja turvaavasti) on sinänsä ristiriitainen, joten sen tarpeellisuutta pitäisi harkita, koska hallituksen huolellisuusvelvoite kattaa myös säätiön sijoitustoiminnan.

2. Yksityiskohtaisempaa sääntelyä ei tarvita. Se aiheuttaisi ongelmia olosuhteiden muuttuessa.

5.9 Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen ja lopettaminen
Säätiön tarkoitusta voi olla nykyisellään joissakin tapauksissa melko vaikea muuttaa yhteiskunnan kehittyessä voimakkaasti ajan myötä. Säätiön pysyvyys ja perustajan tarkoituksen kunnioittaminen kuitenkin edellyttävät, ettei säätiön tarkoituksen muuttaminen ole liian helppoa.

Helsingissä 17.9.2010

Jenny ja Antti Wihurin rahasto

Arto Mäenmaa 
asiamies