Lausunto

Pasi Pönkä				29.9.2010		2117/90/2010						

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 28.6.2010

Suomen Kuntaliiton lausunto säätiölainsäädännön kehittämistä
koskevasta arviomuistiosta

Suoman kuntaliitto esittää lausuntonaan arviomuistiosta seuraavaa:

4.2 Kokonaisuudistus

1.	Onko säätiölain mahdollinen uudistaminen toteutettava kokonais- vai osittaisuudistuksena? Perustelkaa näkemyksenne.

Säätiölain uudistaminen tulisi tehdä kokonaisuudistuksena. Säätiölaki tulisi uudistaa monilta osin (mm. säätiöiden valvonta, hallituksen päätöksenteko, hallituksen palkkiot, asiamiehen asema ja valtuudet, tilintarkastus, julkisuus- ja avoimuus- sekä vastuukysymykset). Jatkuvasti tapahtuvat osittaisuudistukset hankaloittaisivat käytännössä säätiöiden hallintoa.

4.3 Säätiöoikeudellinen uudistus

1.	Katsotteko, että vero-oikeudelliset kysymykset olisi tarkoituksenmukaista rajata uudistuksen ulkopuolelle?

Yleishyödyllisten yhteisöjen verotus muodostaa oman vero-oikeudellisen kokonaisuutensa, joka tulisi selvittää ja uudistaa erikseen.

4.4 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja jatkuvarahoitteiset säätiöt

1.	Tulisiko jatkuvarahoitteisten säätiöiden ominaispiirteet ottaa nykyistä paremmin huomioon säätiölaissa?

Jatkuvarahoitteisten säätiöiden esimerkiksi taidesäätiöt ominaispiirteet voitaisiin huomioida uudessa säätiölaissa tarkemmin.

4.5 Säätiölain soveltamisalan laajentaminen ja epäitsenäiset säätiöt

1.	Tulisiko uudistuksen koskea myös epäitsenäisiä säätiöitä?

Uudistuksen ei tulisi koskea epäitsenäisiä säätiöitä.
Kuntalaissa ei enää säädetä lahjoitus- ja testamenttiomaisuuden käyttämisestä, kunnan asema lahjoituksen ja testamentinsaajana voidaan rinnastaa muiden yhteisöjen asemaan.

4.6 Lainsäädännön tahdonvaltaisuus

1.	Mitä asioita tulisi säännellä pakottavalla lainsäädännöllä?

2.	Siltä osion kun pakottavaa lainsäädäntöä ei tarvita, tulisiko säätiöiden toimintaa edistää tahdonvaltaisella lainsäädännöllä, kuten olettamasäännöksillä?

Uudessa säätiölaissa tulisi pääsääntöisesti käyttää pakottavaa lainsäädäntöä muun muassa siksi, että säätiöllä ei ole omistajavalvontaa. Olettamasäännöksien käyttämiselle jossain määrin Kuntaliiton toimisto ei näe estettä.

5.1 Säätiön yleinen määritelmä

1.	Tulisiko säätiön yleisestä tunnusmerkistöstä säätää laissa? Arvioikaa ja perustelkaa tällaisen muutoksen vaikutusta.

Tunnusmerkistöstä säätäminen ei tuo lisäarvoa suomalaiseen säätiölainsäädäntöön.

5.2 Säätiön perustaminen testamentilla ja säädekirjalla

1.	Katsotteko, että lakiin olisi syytä sisällyttää säännökset testamentilla määrätyn säätiön perustamisen varmistamiseksi? Kuvailkaa mahdollisia kontrollikeinoja.

2.	Katsotteko, että säätiön sääntöjen ja säätiön tarkoituksen välisestä mahdollisesta ristiriitatilanteesta johtuva säätiön perustamisen raukeaminen on tarkoituksenmukainen seuraamus? Kuvailkaa vaihtoehtoisia toimintamalleja.

3.	Mitä ongelmia katsotte voimassa olevan testamenttimääräys- ja säädekirjakäytännön sisältävän?

Pitäisikö säädevarallisuuden luovuttaminen säätäjän tahdon mukaiselle epäitsenäiselle säätiölle sallia silloin, kun itsenäisen säätiön perustaminen ei ole käytännössä mahdollista ja tarkoituksenmukaista?

Testamentti on määrämuotoinen oikeustoimi, jonka pätevyyden ja sisällön viime kädessä ratkaisee tuomioistuin. Säätiön perustamisessa testamentilla aiheutuvista riidoista päättää tuomioistuin. Tästä voisi uudessa säätiölaissa olla maininta.

5.3. Säätiön tarkoitus ja toiminta

1.	Katsotteko, että säätiön perustamisen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyys-käsitteeseen? Perustelkaa vastauksenne. Mikäli ehdotatte muutoksia, kuvailkaa mahdollisimman tarkasti esittämienne vaihtoehtoja ja niiden aiheuttamia vaikutuksia niin toimiville säätiöille kuin säätiöinstituutin kehitykselle.

2.	Tulisiko säätiölain uudistamisen yhteydessä mahdollisesti pyrkiä myös sellaisin lainsäädännöllisiin rakenteisiin, jossa liiketoiminnan harjoittaminen säätiöille mahdollistettaisiin?
3.	Pitäisikö välillisen liiketoiminnan harjoittamista vastaisuudessa jollakin tavoin säännellä?

4.	Onko säätiölain uudistamisen yhteydessä pyrittävä kehittämään eri tavoin toimivia säätiöitä (esimerkiksi sijoitustoiminnan tai elinkeinotoiminnan tuotoilla toimivia säätiöitä ja jatkuvarahoitteisia laitossäätiöitä tai muita säätiöitä) koskevia velkojainsuoja- ja huolellisuussäännöksiä.

Säätiön perustaminen tulee jatkossakin olla sidoksissa hyödyllisyys-käsitteeseen. Käsitteen sitominen esimerkiksi yleishyödyllisyys-käsitteeseen, joka on lähinnä vero-oikeudellinen käsite, rajoittaisi säätiöiden perustamista. Liiketoiminta tulisi jatkossakin sallia säätiöille nykyisessä laajuudessa. Velkojainsuoja- ja huolellisuussäännöksiä tulisi kehittää.

5.4 Rekisteröinnin edellytykset ja oikeusvaikutukset

1.	Katsotteko, että luvan saamisen edellytykset sisältävät oikeudellisia ongelmia? Perustelkaa vastauksenne.

2.	Katsotteko lupamenettelyn käytännön kannalta ongelmalliseksi?

3.	Voisiko lupamenettelyn korvata ilmoitusmenettelyllä? Perustelkaa vastauksenne.

Luvan saamisen edellytykset eivät sisällä oikeudellisia ongelmia. Lupamenettelyä Kuntaliiton toimisto ei pidä ongelmallisena

5.5 Säätiöpääoma

1.	Katsotteko 25.000 euron määräisen säätiöpääoman tarkoituksenmukaiseksi? Pitäisikö säätöiden peruspääomavaatimusta kiristää tai lieventää? Perustelkaa näkökantanne.

2.	Tulisiko säätiölaissa säätää säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta?

Säätiöpääoman määrä voitaisiin nostaa 100.000 euroon, mikä turvaisi sen, että säätiön toiminta voisiin varmistaa asianmukaisella tavalla. Säätiölaissa tulisi säätää myös säätiöpääoman alentamisesta ja korottamisesta.

5.6 Säätiön hallinto

5.6.1 Hyvä hallinto

1.	Katsotteko, että säätiölaissa tulisi säätää esimerkiksi esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista?

2.	Katsotteko, että säätiötoiminnan läpinäkyvyyttä tulisi lisätä esimerkiksi säätiön julkistaman informaation laajuutta lisäämällä?

3.	Kertokaa näkemyksenne siitä, mitä ja miten hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita tulisi saattaa osaksi säätiöinstituutiota.

Säätiölaissa tulisi säätää muun muassa esteellisyyttä ja lähipiirilainoja koskevista velvoitteista samoin kuin lisätä toiminnan läpinäkyvyyttä. Hyvään hallintoon kuuluvia periaatteita voitaisiin ottaa säätiölakiin esimerkiksi ottamalla hallintolain säännökset esteellisyydestä esteellisyyssäännöksiksi säätiölakiin.

5.6.2 Yleiset periaatteet: huolellisuus- ja lojaliteettiperiaate

1.	Pidättekö perusteltuna selventää huolellisuus- ja lojaliteettivelvollisuutta koskevia periaatteita? Perustelkaa vastauksenne.

Säätiölakiin tulisi ottaa huolellisuus- ja lojaliteettivelvollisuutta koskevat säännökset. Säännökset muistuttaisivat hallituksen jäseniä kyseisistä velvollisuuksista.

5.6.3 Hallituksen kokoonpano ja tehtävät

1.	Katsotteko, että hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta, erottamisesta, toimikaudesta ja hallituksen jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa tarkemmin?

2.	Katsotteko, että hallituksen päätöksentekomenettelyä ja tehtäviä, kuten velvollisuutta valvoa alempia toimielimiä, tulisi säännellä tarkemmin laissa?

Hallituksen kokoonpanosta, jäsenten asettamistavasta, eroamisesta, erottamisesta, toimikaudesta ja jäsenten kelpoisuudesta tulisi säätää säätiölaissa. Lisäksi Kuntaliiton toimisto korostaa sitä, että nimenomaan päätöksentekomenettelystä tulisi säätää säätiölaissa. Säätiön hallituksen päätöksenteko tulisi tapahtua hallituksen kokouksissa, jotka asianmukaisesti avataan ja päätetään. Epäselvyyksien välttämiseksi vain asianmukaisesti pöytäkirjatut hallituksen päätökset ovat säätiön päätöksentekomenettelyä. Mikäli haluttaisiin (kuten esimerkiksi osakeyhtiölaissa on säädetty) muunlaista päätöksentekomenettelyä, tästä tulisi säätää säätiölaissa.

5.6.4 Muut orgaanit ja niiden tehtävät

1.	Katsotteko, että säätiön päivittäisestä hallinnosta vastaavasta toimitusjohtajasta tai vastaavasta tulisi säätää tarkemmin laissa?

2.	Katsotteko, että kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtäviä ja vastuusuhteita tulisi säädellä laissa nykyistä tarkemmin?

Toimitusjohtajasta tai vastaavasta eli asiamiehestä tulisi säätää tarkemmin säätiölaissa. Säätiön asiamiehellä tulisi olla sama asema kuin toimitusjohtajalla on osakeyhtiössä. Kaksiportaisen hallintomallin toimielinten tehtävistä ja vastuusuhteista tulisi säätää uudessa säätiölaissa.

5.6.5 Vahingonkorvausvastuu

1.	Katsotteko, että vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää? Perustelkaa vastauksenne.
Kuntaliiton toimiston mukaan vahingonkorvausmenettelyä tulisi kehittää ja säätää tästä säätiölaissa.

5.7 Säätiövalvonta

5.7.1 Julkinen valvonta

1.	Esittäkää näkemyksenne julkisen säätiövalvonnan perusteista, ulottuvuudesta, syvällisyydestä sekä tehokkuudesta. Esittäkää tarvittaessa vaihtoehtoisia ratkaisumalleja ja perustelkaa näkemyksenne.

2.	Onko valvonta riittävällä tavalla järjestetty?

3.	Onko valvontaviranomaisen toimivalta asianmukaisesti säännelty?

4.	Missä määrin julkisia varoja on mielestänne käytettävä yksityisen säätiötoiminnan valvomiseen?

5.	Pitäisikö säätiöiden perustajien rahoittajien ja muiden etutahojen mahdollisuuksia kehittää yksilöllisiä säätiövalvontakeinoja lainsäädännöllisesti korostaa?

6.	Mikäli säätiövalvontaa tulisi mielestänne muuttaa, miten nykyisten säätiöiden perustajien olettamat säätiövalvonnan säilymisestä tulisi ottaa huomioon?

Säätiöiden julkista valvontaa tulisi tehostaa esimerkiksi siten, että systemaattisesti valvojaviranomainen tekisi tarkastuksia joko säätiön pyynnöstä tai omasta aloitteestaan säätiöihin. Tämä vaatisi luonnollisesti valvontaviranomaisen toimivallan asianmukaista säätelyä. Julkisia varoja tulisi käyttää säätiötoiminnan valvomiseen.

5.7.3 Tilintarkastus

1.	Esittäkää käsityksenne tilintarkastusinstituution toimivuudesta säätiöiden osalta.

2.	Onko valinnan esteettömyyteen (tarkastettava valitsee tarkastajansa) liittyvää arvostelua pidettävä säätiön läpinäkyvyyteen vaikuttavana oikeudellisena ongelmaa? Mikäli vastaatte kysymykseen myöntävästi, esittäkää käsityksenne siitä, miten ongelma voitaisiin ratkaista.

3.	Olisiko tilintarkastajien kierrosta säädettävä laissa?

4.	Pidättekö tarkoituksenmukaisena, että säätiön toiminnan tarkoituksen toteutumiseen liittyvää informaatiota lisättäisiin ja sen sisältöä kehitettäisiin?

Tilintarkastuksesta tulisi säätää tarkemmin, tilintarkastus tulisi kilpailuttaa myös silloin kun kysymys ei ole hankintalain mukaisesta hankintayksiköstä. Tilintarkastajien kierrosta tulisi säätää säätiölaissa. Säätiön toiminnan tarkoituksen toteuttamiseen liittyvää informaatiota tulisi lisätä ja sisältöä kehittää. 

5.8.2 Varojen sijoittamista koskeva olettamasäännös

1.	Katsotteko nykyisen sijoittamista koskevan normin asianmukaiseksi ja sen tulkinnan vakiintuneeksi vai ristiriitaiseksi ja selvitystä vaativaksi?

2.	Miten suhtaudutte vaateeseen yksityiskohtaisemmasta sääntelystä?
Kuntaliiton toimiston käsityksen mukaan ”varmalla ja tuloa tuottavalla tavalla” sisältää ristiriitaisuuden, molempien vaatimusten yhtäaikainen täyttäminen on mahdotonta. Asiasta tulisi säätää yksityiskohtaisemmin.

5.9 Säätiön toiminnan tarkoituksen muuttaminen ja lopettaminen

1.	Katsotteko, että säätiön tarkoitusta on liian vaikea muuttaa? Perustelkaa vastauksenne. Miten sääntelyä tulisi muuttaa.

Kuntaliiton toimiston kokemuksen mukaan nykyinen lainsäädäntö on toimiva.

SUOMEN KUNTALIITTO

Kari Prättälä			Pasi Pönkä
johtava lakimies		lakimies