Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Kansaneläkelaitoksen lausunto oikeudenkäynnin julkisuutta koskevista ehdotuksista

Oikeusministeriö on kirjeellään 22.6.2005 (OM 24/41/2004, OM 38/41/2002) pyytänyt Kansaneläkelaitoksen (Kela) lausuntoa ehdotuksista Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa (Työryhmämietintö 2005:7) ja Oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa (Työryhmämietintö 2005:6). 

Kela pitää kummassakin mietinnössä esitettyjä ehdotuksia kannatettavina. Ehdotetut lainsäädäntömuutokset selkeyttäisivät nykyistä tilannetta ja yhdenmukaistaisivat tuomioistuinten käytäntöä. 

Edellä mainituista mietinnöistä Kelan hoitamiin sosiaaliturva-asioihin liittyy enemmän mietintö oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa. Tosin Kelan hoitamaan sosiaaliturvaan liittyviä asioita voi tulla käsiteltäviksi myös yleisissä tuomioistuimissa esimerkiksi väärinkäytös- ja vahingonkorvaus- sekä ns. regressiasioina (sairausvakuutuslaki 12 luku 7 §). Kelan toiminnan kannalta merkitystä on lähinnä sillä, että ehdotettua lakia oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa sovellettaisiin hallintolainkäyttöasioiden käsittelyyn myös vakuutusoikeudessa. Vakuutusoikeus toimii sairausvakuutuksen etuuksia, perhe-etuuksia ja sotilasavustusta lukuun ottamatta ylimpänä muutoksenhakuasteena Kelan toimeenpanemia etuuksia koskevissa asioissa. 

Hallintolainkäyttöasioita käsitellään myös esimerkiksi vakuutusoikeuden alaiseen muutoksenhakujärjestelmään kuuluvissa valituslautakunnissa. Kelan toimeenpanemiin etuuksiin liittyviä valituslautakuntia ovat alueelliset sosiaalivakuutuslautakunnat sekä valtakunnallisina valitusviranomaisina tarkastuslautakunta, työttömyysturvalautakunta ja opintotuen muutoksenhakulautakunta. Mietinnössä todetaan, että valituslautakunnissa sovelletaan asioiden käsittelyssä hallintolainkäyttölain säännöksiä ja voidaan järjestää myös suullisia käsittelyjä, joten oikeudenkäynnin julkisuuslain soveltaminen olisi asianmukaista ulottaa myös niihin. Kela yhtyy tähän näkemykseen ja pitää hyvänä sitä, että mietinnössä todetaankin, että hallituksen esityksen jatkovalmisteluissa tulisi selvittää, voitaisiinko ehdotetun lain soveltamisesta näissä valituslautakunnissa säätää tässä laissa. Tällöin tulisi tehdä tarvittavat muutokset niihin valituslautakuntia koskeviin säännöksiin, joissa nykyisin säädetään oikeudenkäynnin julkisuudesta. 

Hallintolainkäytössä oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuus ja salassapito määräytyisi pääosin julkisuuslaissa tai muussa laissa olevien salassapitosäännösten mukaisesti. Kela pitää ehdotettua mallia erittäin perusteltuna ratkaisuna, koska ehdotus takaisi sen, että hallintomenettelyvaiheessa salassa pidettäviksi säädetyt asiakirjat eivät yleensä tulisi yleisölle julkisiksi myöskään oikeudenkäyntivaiheessa. Oikeusturvaa tarvitsevalle ei saa tulla huolen aihetta siitä, kuinka laajasti hänen yksityiselämäänsä ja liiketoimintaansa koskevat tiedot tulisivat oikeudenkäynnissä julkisiksi. Jos näin voisi käydä, seuraus saattaisi olla, että asianosainen luopuisi tällaisesta syystä valitusoikeutensa käyttämisestä. 

Kela pitää onnistuneena oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa annettavaan lakiin ehdotettua säännöstä, joka mahdollistaisi hallintotuomioistuinten päätösten perustelujen nykyistä laajemman julkisuuden. Salassa pidettäisiin sellaisen asianosaisen ja muun oikeudenkäyntiin liittyvän henkilön tunnistetiedot, jotka yhdessä muiden tuomioistuimen diaariin merkittyjen tietojen kanssa ilmaisevat julkisuuslaissa tai muussa laissa yksityisyyden suojan tai henkilön turvallisuuden vuoksi salassa pidettäväksi säädetyn tiedon. Diaarin asianosaistietojen julkisuuden rajoittaminen mahdollistaisi hallintotuomioistuinten päätösten laajan julkisuuden, koska tuomioistuin voisi antaa päätöksestään sellaisia jäljennöksiä, joista on poistettu asianosaista koskevat tunnistetiedot, eikä näitä tietoja voitaisi selvittää diaarin kautta. Muutoksenhakuratkaisujen ja niiden perustelujen julkisuuden lisääntyminen todennäköisesti parantaisi myös niiden selkeyttä entisestään. Tästä olisi etuuksien toimeenpanossa hyötyä sekä Kelalle että asiakkaille. Päätökset olisivat ymmärrettävämpiä ja oikeuskäytäntöä voisi hyödyntää etuuksien toimeenpanossa aikaisempaa enemmän. 

Jorma Huuhtanen
pääjohtaja

Niina Kasurinen
hallinto-osaston lakimies