Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023  VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne 22.6.2005 OM 24/41/2004 ja OM 38/41/2002 

OIKEUDENKÄYNNIN JULKISUUS

Lausuntonaan Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry viittaa aikaisemmin antamiinsa lausuntoihinsa 7.5.2002 ja 7.10.2003 ja toteaa lisäksi seuraavaa:

Yleistä	Kuten olemme aiemmissakin lausunnoissamme todenneet  oikeudenkäynnin avoimuudella ja julkisuudella sekä niihin liittyvillä oikeudenkäytön läpinäkyvyyttä lisäävillä toimilla on yhteiskunnassa suuri merkitys. Kokonaisuudistuksen tarve on ollut ilmeinen. 

Pääpiirteissään uudistusehdotuksen linjaukset ovat onnistuneita ja uudistus onkin syytä toteuttaa ripeällä aikataululla. SAK ei kuitenkaan pidä hyvänä työryhmien ehdotusta, jonka mukaan julkisuus määräytyisi eri tavoin yleisissä tuomioistuimissa ja hallintolainkäytössä. Sääntelyn kohteena on oikeudenkäynnin julkisuus yleisesti ja tavoitteena tulisi olla mahdollisimman suuri yhdenmukaisuus kaikessa oikeudenkäytössä. Samasta asiasta ei siten tulisi säätää kahta eri lakia vaan säännökset tulisi koota yhteiseen lakiin. Tällöin hallintolainkäytölle mahdollisesti välttämättömät poikkeukset voidaan ottaa huomioon järjestelmän sisällä. Yhteisellä lailla voidaan paremmin varmistaa myös, että sääntely on yhdenmukaista, eikä aiheuta tarpeettomia tulkinnanvaraisuuksia sääntelyteknisten erojen vuoksi.

Työryhmien esittämät erilliset lait poikkeavat tarpeettomasti toisistaan sekä rakenteeltaan että sanamuodoiltaan. Paikoin on vaikea hahmottaa, onko tarkoitettu säätää asiasta eri tavalla ja miksi. Esimerkkejä löytyy 1 §:n julkisuusperiaatteen määritelmästä lähtien ainakin parikymmentä ja näistä osa vaikuttaa johtavan hieman eri lopputulokseen. Jos ehdotus kahdesta erillisestä laista hyväksytään, lakien rakenne ja pykälien sanamuodot on tarkistettava niin, ettei tulkintaongelmia synny.  

Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa (työryhmämietintö 2005:7)

Soveltamisala 

Lain soveltamisalan osalta viittaamme edellä lausumaamme.

Määritelmät

Oikeudenkäyntiasiakirjalla tarkoitetaan tiettyyn yksittäiseen oikeudenkäyntiin liittyvää, tuomioistuimelle toimitettua tai siellä laadittua asiakirjaa. Oikeudenkäyntiasiakirjoja eivät kuitenkaan olisi tuomioistuimessa laaditut muistiinpanot tai luonnokset, joita laatija ei vielä ole antanut esittelyä tai muuta asian käsittelyä varten. Rajanveto sen suhteen milloin  muistiinpanot tai luonnokset on edellä mainitussa tarkoituksessa annettu jää perusteluissa mielestämme jonkin verran epäselväksi.

Muutoksenhakua olisi usein omiaan selkeyttämään päätösperusteluja tarkemmat tiedot, jotka ovat vaikuttaneet tehtyyn ratkaisuun. Tässä korostuu tuomioistuimessa laadittujen esittelymuistioiden ja vastaavien asiakirjojen merkitys, joiden laatimista tulisi edistää myös alioikeuksissa. Vaikka ratkaisujen huolellisen ja yksityiskohtaisen perustelun merkitykseen onkin viime vuosina kiinnitetty huomiota, on kuitenkin valitettavan yleistä, että perustelut on jätetty niin yleiselle tai puutteelliselle tasolla, että muutoksenhakijalle ei niistä käy ilmi, mitä on itse asiassa pidetty riidattomana tai mitä seikkoja on pidetty näytettyinä tai asiaan vaikuttavina. Kenenkään etua ei palvele se, että muutoksenhakija perustelujen puutteellisuudesta johtuen joutuu varmuuden vuoksi argumentoimaan muutoksenhakemuksessaan sellaistenkin seikkojen osalta, joista ei ole ollut päätöksessä riitaa tai jotka eivät ole siihen vaikuttaneet. Olisi aiheellista päästä siihen, että pääsääntöisesti tuomioon tulisi oheisaineistona aina liittyä tarkentava perustelumuistio muutoksenhaun tarpeen arvioinnin helpottamiseksi.

Salassa pidettävä oikeudenkäyntiasiakirja

Ehdotuksen mukaan suoraan lain nojalla salassa pidettävien oikeudenkäyntiasiakirjojen määrä vähenisi nykyisestä. SAK pitää linjausta hyväksyttävänä. Ehdotuksen 7 §:n 1 momentin 2 kohdan osalta esitämme selkeyden vuoksi harkittavaksi, että henkilöön liittyvän arkaluontoisen tiedon käsite nimenomaisesti määriteltäisiin lakitekstissä eikä jätettäisi käsitettä yksityiskohtaisten perustelujen varaan. 

Oikeudenkäyntiasiakirjan julkiseksi tulemisen ajankohta

Ehdotuksen 9 §:n 1 momentin 1 kohdan mukaisesti oikeudenkäyntiasiakirja esimerkiksi haastehakemus tulee julkiseksi kun asiaa käsittelevä tuomioistuin on sen saanut. Tässä suhteessa työryhmä käsitteli myös sitä mahdollisuutta, että asiakirjojen julkiseksi tulo sidottaisiin asian tiedoksiantoon vastaajalle. SAK esittää edelleen harkittavaksi tällaisen ratkaisun käyttöönottoa.

Salassapitoaika

Ehdotuksen 10 §:n 2 momentin säännöksessä annetaan tuomioistuimelle varsin vapaat kädet päättää salassapitoajan pituudesta. Muun syyn kuin 7 §:n 1 momentin 2, 4 ja 6 kohdassa mainittujen perusteella salassapitoajaksi voidaan määrätä enintään 25 vuotta. Vaikkakin perusteluissa on korostettu, että salassapitoaikaa ei tulisi määrätä pidemmäksi kuin olisi välttämätöntä salassapidolta suojattavan edun esimerkiksi liikesalaisuuden turvaamiseksi, voisi olla aiheellista perusteluissa antaa enemmän ohjeistusta siitä mitä tekijöitä olisi tarpeen ottaa huomioon salassapitoajan pituutta harkittaessa. Vastaavasti tulisi harkita säännöksen 1 momentin perustelujen täsmentämistä.

Ehdotetun säännöksen 3 momentti ei ole selkeä sen suhteen mitä 7 §:n 1 momentin tilanteita salassapitoajan pidentäminen koskee. Yhteensä jopa120 vuoden salassapitoaika on mielestämme tarpeettoman pitkä. 

Asiakirjan antamistavat

Ehdotuksen 12 §:n 2 momentin mukaan videotallenteesta tai siihen rinnastettavasta kuva- ja äänitallenteesta tieto voidaan antaa vain antamalla tallenne tuomioistuimessa nähtäväksi. Esitämme harkittavaksi säännöksen muuttamista niin, että kopion antamis- tai lainaamiskielto ei koskisi sellaisia videotallenteita, joiden yhteydessä ei tarvitse harkita yksityisyyden tai persoonallisuuden suojaan liittyviä kysymyksiä. Tällaisissa tallenteissa voi olla kysymys esimerkiksi tapahtumapaikan tai esineiden kuvaamisesta. Muutoksenhakua silmällä pitäen on joka tapauksessa tärkeätä, että asianosaisen kannalta sopivasti sijaitsevassa tuomioistuimissa tarvittaessa  voidaan järjestää asianmukainen mahdollisuus käydä perehtymässä tällaiseen tallenteeseen. Nykyisin tuomioistuimista yleensä puuttuvat tähän tarkoitukseen soveltuvat tilat. 

Säännöksessä puhutaan videotallenteeseen rinnastettavasta kuva- ja äänitallenteesta. Esitämme harkittavaksi perustelujen täsmentämistä, niin että selkeästi käy ilmi, että säännös ei koske todistajan kuulustelunauhojen kopiointia asianosaisille. Todistajan kuulustelunauhojen saannissa on jo tähän mennessä esiintynyt vaikeuksia asianosaisilla, joille on myönnetty yleinen oikeusapu. Tuomioistuimet ovat tällöin usein kieltäytyneet antamasta maksuttomasti kyseisiä nauhoja ja vedonneet siihen, että nauhat ovat kuunneltavissa kansliassa, eikä näin ollen olisi tarvetta niiden kopioimiseen.

Suullisen käsittelyn taltiointi

Ehdotuksen 17 §:ssä säädetyt suullisen käsittelyn taltioinnin rajoitukset ovat sinällään perusteltuja erityisesti tiedotusvälineiden toteuttaman oikeudenkäynnin valokuvaamisen ja televisioinnin osalta. Keskeistä oikeudenkäynnin julkisuuden pelisääntöjä uudistettaessa on turvata oikeudenkäynnin julkisuus asianosaisia varten. SAK:n mielestä asianosaisilla tulisi olla mahdollisuus nauhoittaa puheenvuorot ja todistelu. Nauhoituksen kieltämisen asianosaisten muistiinpanovälineenä tulisi olla mahdollista vain poikkeuksellisesti. Asianosaisilla tulisi olla myös oikeus valokuvata tarvittaessa ja muutoin kuvatallentaa oikeudenkäyntiä. 

Säännöksen sisältämä nauhoituksen kieltämismahdollisuus vaikeuttaa huomattavasti mahdollista muutoksenhakua, ottaen huomioon, että oikeuden toimesta nauhoitetaan vain todistajain kuulustelut. Oikeudenkäynnissä saatetaan pitää pitkiä asianosaisten puheenvuoroja, joiden yksityiskohdat eivät ole ilman tallentamista riittävällä tarkkuudella käytettävissä muutoksenhakua ajatellen. Oikeuden tallentamien todistelunkuulustelunauhojen kalleus jo sinänsä toisaalta saattaa muodostaa perusteen oikeudenkäyntikustannusten hillitsemiseksi pyrkiä itse äänittämään henkilötodistelu. Tällöin se olisi nopeammin ja halvemmin käytettävissä tulevaa muutoksenhakua ajatellen. Asianosaisen äänittämismahdollisuutta ei tulisi jättää toisen asianosaisen tahdosta riippuvaiseksi. 

Oikeudenkäynti on tarkoitettu julkiseksi, ellei sitä joltain osin poikkeuksellisesti ole määrätty suljetuin ovin tapahtuvaksi tai sen asiakirjoja salassa pidettäväksi. Tämän vuoksi ei ole, ottaen edellä mainitut muutoksenhakuun liittyvät asianosaisten tarpeet huomioon, riittäviä perusteita rajoittaa nauhoittamista säännösehdotuksessa esitetyin tavoin.

Ratkaisun tiedottaminen asianosaiselle

Ehdotuksen 24 §:n säännöksellä on merkitystä erityisesti hovioikeusvaiheessa. SAK pitää tärkeänä, että asianosaisille tulisi aina antaa prosessiosoitteeseen ilmoitus ratkaisun antamisesta ennen kuin ratkaisun sisältämästä asiakirjasta annetaan tieto yleisölle.

Oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa  (työryhmämietintö 2005:6)

Soveltamisala

Lakiehdotuksen 2 §:ssä säädetään lain soveltamisalasta. Sen osalta viittaamme ensinnäkin edellä sanomaamme. Soveltamisalan ulottaminen eräisiin muutoksenhakuasioita käsittelemään perustettuihin lautakuntiin on ehdotuksessa merkitty sulkuihin. Kohdassa tarkoitetaan mm. vakuutusoikeuden alaiseen muutoksenhakujärjestelmään kuuluvia valituslautakuntia. Yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan, että jatkovalmisteluissa olisi selvitettävä, voitaisiinko ehdotetun lain soveltamisesta näissä valituslautakunnissa säätää tässä laissa. SAK pitää ehdotusta perusteltuna ja kannattaa sääntelyn ulottamista lautakuntiin ehdotetulla tavalla. 

Oikeudenkäyntiä koskevien tietojen julkisuus

Ehdotuksen 3 §:ssä on diaaritietojen julkisuutta koskeva erityissäännös. Työryhmä on lähtenyt aivan oikein siitä, että hallintotuomioistuimen päätöksen ja sen perustelujen tulee olla mahdollisimman laajalti julkisia kaikissa asiaryhmissä. Toisaalta päätösten laaja julkisuus edellyttää, että eräissä tilanteissa asianosaisen tunnistetiedot voitaisiin pitää salassa diaarissa ja päätöksessä näin esimerkiksi silloin kun on kysymys asianosaisen yksityisyyden suojasta kuten terveydentilaa koskevista tiedoista ja henkilön turvallisuudesta.

Toisaalta taasen lainkäytön julkisen valvonnan kannalta on tärkeää saada tieto esimerkiksi siitä, mitä asioita saatetaan vireille, koska ne ratkaistaan, kuka asian saattaa vireille ja ketä asia koskee. On ristiriitaista, että esimerkiksi verotuksen lopputulos on julkinen, mutta tieto valituksesta olisi salattava.

Muutoin lakiehdotusta koskevat soveltuvin osin samat huomautukset kuin edellä on todettu oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskevan ehdotuksen kohdalla viittaamme erityisesti suullisen käsittelyn nauhoittamisen rajoituksia koskevaan ehdotukseen lain 10 §:n sisällöksi. 

Suomen Ammattiliittojen Keskusjärjestö SAK ry