2.9.2005		Dnro 39/62/05

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 

Oikeusministeriön lausuntopyyntö 22.6.2005 

Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa

	Valtakunnansyyttäjänvirastolta pyydettynä lausuntona oikeusministeriön työryhmämietinnöstä 2005:7, Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa, lausun seuraavaa:

	Syyttäjälaitoksen kannalta arvioituna työryhmän mietinnössä on erittäin hyvin otettu huomioon se lausuntopalaute, joka mm. Valtakunnansyyttäjänviraston antamassa lausunnossa 26.4.2002 Oikeudenkäynnin julkisuus -toimikunnan mietinnöstä KM 2002:1 on annettu.

	Rikosoikeudenkäyntimenettelyn julkisuuden sääntelyssä ongelmallisia olisivat olleet toimikunnan esitykset oikeudenkäyntiasiakirjan julkiseksi tulemisen ajankohdasta ja suullisen käsittelyn taltioinnista. Näiltä osin työryhmämietinnön säännösehdotukset ovat perusteltuja ja suullisen käsittelyn taltiointia koskeva säännös selkiinnyttää taltoinnin sallimisessa sovellettavia ratkaisuperusteita huomattavasti nykytilaan verrattuna.

	Valtakunnansyyttäjänviraston lausunnossa on esitetty tiettyä kritiikkiä toimikunnan mietinnöstä myös henkilötunnuksen ja esitutkinnan tallenteiden julkisuutta sekä salassa pidettävän ratkaisun julkista selostetta koskevilta osin. Myös näissä kysymyksissä työryhmän esitys on perusteltu. Selvyyden vuoksi todettakoon vielä, että julkisen selosteen osalta ongelmallinen on lähinnä velvollisuuden epämääräisyys, ei julkinen seloste sinänsä.

	Työryhmämietinnössä haluan kuitenkin vielä korostaa ehdotetun 3 luvun 8 §:n perusteluiden merkitystä. Säännösehdotuksen sisällöstä ja rakenteesta ei ole huomauttamista,  mutta sen jättäessä soveltajalle huomattavasti harkintavaltaa, ovat perustelut merkitykselliset soveltamiskäytännön ohjaajina. 

	Yksityiskohtaisissa perusteluissa sivulla 71 on otettu erityisesti esille yksityisen liike- ja ammattisalaisuuden suoja. Liike- ja ammattisalaisuudet ovat käytännössä usein esiintyvä merkittävä ryhmä tietoja, jotka saattavat olla salassa pidettäviä. Asianosaisen tulee salassapitomääräystä pyytäessään mietinnössä todetuin tavoin esittää tarpeelliset perustelut tiedon julkiseksi tulemisesta aiheutuvista seurauksista.

	Sen sijaan sivun 71 viimeinen kappale ei lainkaan riittävästi tuo esille sitä, että salassapitomääräys on perusteltu vain, mikäli tuomioistuin tulee objektiivisessa arvioinnissaan siihen tulokseen, että kysymys on aidosti liike- tai ammattisalaisuudesta ja että vahinkoedellytyslausekkeen tarkoittama merkittävä haitta todennäköisesti todella täyttyisi.

	Talousrikosasioissa rikos on lähes aina tehty liiketoiminnassa ja laajasti tulkittuna usein välittömästi itse rikoksen tekoonkin liittyvien seikkojen voidaan väittää kuuluvan liike- ja ammattisalaisuuden piiriin. Tulkinta ei saa käytännössä johtaa siihen, että vastaaja voisi tosiasiallisesti disponoida rikoksen tekoon liittyvän keskeisen näyttöaineiston julkisuudesta. Perusteluissa tulee ilmaista selvemmin tässä harkinnassa sovellettavien arviointikriteerien merkitys. Kritiikille altis yleistys on lausuma siitä, että nykyisen oikeuskäytännön mukaan liike- ja ammattisalaisuutta suojattaisiin pääsäännön mukaisesti asianosaisten tahdon mukaisesti eikä tätä ainakaan tule esittää tulevan lainsäädännön tulkintasuositukseksi.

		

Valtakunnansyyttäjä       Matti Kuusimäki

	Valtionsyyttäjä	Pekka Koponen

		
			LAUSUNTO

	+	Albertinkatu 25 A  PL 333	(	Puh 010 362 0800
	00181  HELSINKI	Fax 010 362 0888