VEROHALLITUS	LAUSUNTO	
PL 325		
00052 VERO		
	20.9.2005	
Oikeusministeriö	dnro 870/09/2005	

0 4. 10.
å4 h.(
c200Ji

ca M/1i [0206
Oikeusministeriö on pyytänyt lausuntoa työryhmämietinnöistä Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa, työryhmämietintö 2005:7 ja oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa, työryhmämietintö 2005:6. Verohallitus esittää työryhmämietinnöistä lausuntonaan seuraavaa.

Oikeusministeriö asettamat työryhmät ovat katsoneet, että esitysten perustelujen selkeyden turvaamiseksi on tarkoituksenmukaista antaa hallintotuomioistuimia ja yleisiä tuomioistuimia koskevat esitykset eduskunnalle erillisinä hallituksen esityksinä, mutta samaan aikaan. Tätä on perusteltu sillä, että ehdotusten lähtökohdat eroavat toisistaan erityisesti suhteessa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettuun lakiin (621/1999, jäljempänä julkisuuslaki). Verohallituksen näkemyksen mukaan ehdotettu lainsäädäntöratkaisu on perusteltu ja toimiva myös verotustietojen salassapitovelvoitteiden näkökulmasta. Seuraavassa on tarkasteltu ehdotusten vaikutuksia verotustietojen julkisuuteen ja salassapitoon erikseen hallintotuomioistuimissa ja yleisissä tuomioistuimissa.

Yleistä

Verotusasiakirjat ja tiedot ovat pääsääntöisesti salassa pidettäviä. Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain (1346/1999) 4 §:n 1 momentin mukaan verotusasiakirjat, jotka koskevat verovelvollisen taloudellista asemaa, sekä muut sellaiset verotusasiakirjat, joista ilmene tunnistettavissa olevaa verovelvollista koskevia tietoja, on 5 – 8 ja 21 §:ssä säädetyin poikkeuksin pidettävä salassa. Lain 1 §:n 1 momentin mukaan lakia sovelletaan verotusta varten verohallinnolle annettuihin ja verohallinnossa laadittuihin yksittäistä verovelvollista koskeviin asiakirjoihin (verotusasiakirjat) ja niihin sisältyviin tietoihin (verotustiedot). Mitä laissa säädetään verovelvollisesta, koskee myös muuta ilmoittamis- ja tiedonantovelvollista sekä yhtymää.

Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain 1 §:n 2 momentin mukaan lakia sovelletaan myös muutoksenhaku- ja muulle viranomaiselle annettuihin tai siellä laadittuihin asiakirjoihin, joihin sisältyy 1 momentissa tarkoitettuja verotus-tietoja.

Lain 22 §:n mukaan korkein hallinto-oikeus ja hallinto-oikeus voivat julkaista vero-asiassa antamansa päätöksen sekä keskusverolautakunta antamansa ennakkoratkaisun sanamuodon mukaisena tai lyhennettynä siten, ettei siitä ilmene verovelvollisen nimeä taikka yksityistä luonnollista henkilöä koskevia tietoja, joista verovelvollinen on tunnistettavissa.

Oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa

Oikeudenkäynnin julkisuutta hallintotuomioistuimissa koskevan lakiehdotuksen tavoitteena on ratkaista julkisuuden ja yksityisyyden välinen ristiriita asianosaisen oi-

2
tuinten päätösten ja niiden perustelujen julkisuus mandollisimman laajasti. Ehdotuksen mukaan oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuus ja salassapito määräytyisi pääosin julkisuuslaissa tai muussa laissa olevien salassapitosäännösten mukaan. Hallintomenettelyvaiheessa salassa pidettäväksi säädetyt asiakirjat eivät siten yleensä tulisi julkisiksi myöskään oikeudenkäyntivaiheessa.

Tiedot oikeudenkäynnistä

Ehdotuksen 3 §:ssä säädettäisiin oikeudenkäyntiä koskevien tietojen julkisuudesta. Sen mukaan salassa pidettäviä olisivat muun muassa verovelvollisen tunnistetiedot, jos tieto yhdessä muiden tuomioistuimen diaariin merkittyjen tietojen kanssa ilmaisevat sellaisen tiedon, joka verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain mukaan on salassa pidettävä. Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain 4 §:n 1 momentin nojalla kaikki tunnistettavaa verovelvollista koskevat tiedot ovat salassa pidettäviä. Näin ollen verovalitusasioiden diaariin sisältyvät vero-velvollisen tunnistetiedot olisivat salassa pidettäviä vastaavalla tavalla kuin verohallinnon ylläpitämissä diaareissa.

Verohallitus pitää ehdotusta verosalaisuuden näkökulmasta perusteltuna. Diaariin sisältyvien verovelvollisen tunnistetietojen salassapito mandollistaa laajasti hallintotuomioistuimien päätösten julkistamisen ja ratkaisukäytännöstä tiedottamisen. Samoin tunnistetietojen salassapito mandollistaa sen, että hallintotuomioistuinten päätökset voidaan perustella entistä yksityiskohtaisemmin ja täydellisemmin.

Oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuus

Ehdotuksen 5 §:ssä säädettäisiin oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuudesta. Asiakirjojen julkisuus määräytyisi peruslähtökohdan mukaisesti samalla tavalla hallinnossa ja hallintolainkäytössä. Hallintotuomioistuin voisi kuitenkin yksittäistapauksessa päätöksellään laajentaa asiakirjojen julkisuutta siitä, millä tavoin asiakirjojen julkisuus ja salassapito määräytyvät hallinnossa. Ehdotuksen mukaan tuomioistuimella olisi toimivalta salassapitosäännösten estämättä antaa oikeudenkäyntiasiakirjasta tieto siinä laajuudessa kuin se on tarpeen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin varmistamiseksi taikka asiaan liittyvän painavan yleisen edun vuoksi.

Perustelujen mukaan säännös on tarkoitettu sovellettavaksi tilanteissa, joissa julkisuuslain säännösten soveltaminen ei riittävästi turvaisi oikeudenkäynnin julkisuutta, kun otetaan huomioon myös oikeudenmukaiselle oikeudenkäynnille perustuslain 21 §:ssä ja Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklassa asetetut vaatimukset. Verohallituksen näkemyksen mukaan yksittäistapauksittain annettavia julkisuusratkaisuja ei tulisi soveltaa veroasioissa. Jos veroasioita ei kuitenkaan voida kokonaan rajata säännöksen soveltamisalan ulkopuolelle, Verohallitus katsoo, että veroasioissa oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuus voisi tulla kysymykseen vain erittäin poikkeuksellisissa asioissa.

Suullisen käsittelyn julkisuus ja päätöksen julkisuus

Käytännössä hallintotuomioistuimissa ratkaistaan suurin osa asioista yksinomaan kirjallisessa menettelyssä. Veroasioissa on järjestetty 17 kpl suullisia käsittelyitä vuonna 2004. Ehdotuksen 7 §:ssä säädettäisiin suullisen käsittelyn julkisuudesta.

Säännösehdotuksen yksityiskohtaisissa perusteluissa todetaan, että suljetun käsittelyn toimittaminen säännöksen perusteella ei riippuisi tuomioistuimen harkinnasta, vaan käsittely on toimitettava aina suljettuna, jos säännöksessä tarkoitettu salassa pidettävä tieto esitetään siinä. Ehdotuksen mukaan tuomioistuin
Verohallitus	www.vero.fi
u	A A	ni ih lf1O1 7111 3R

3
pidettävä tieto esitetään siinä. Ehdotuksen mukaan tuomioistuin voisi kuitenkin päät-tää, että suullinen käsittely on tällöinkin julkinen, jos tämä on tarpeen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaamiseksi.

Päätöksen lopputulos ja sovelletut lainkohdat olisivat ehdotuksen 12 §:n mukaan aina salassapitosäännösten estämättä julkisia. Muutoin päätökseen sovellettaisiin, mitä oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuudesta säädettäisiin. Tuomioistuin voisi kuitenkin oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaamiseksi tai muun erittäin tärkeän yleisen tai yksityisen edun vuoksi päättää, että päätös on salassapitosäännösten estämättä julkinen.

Verohallituksen näkemyksen mukaan suullista julkista käsittelyä tai päätöksen julkisuutta ei tulisi soveltaa veroasioissa. Jos veroasioita ei kuitenkaan voida kokonaan rajata säännösten soveltamisalan ulkopuolelle, voisi Verohallituksen näkemyksen mukaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaaminen taikka erittäin tärkeä yleinen tai yksityinen etu vaatia julkista käsittelyä tai verotuspäätöksen julkistamista ainoastaan erittäin poikkeuksellisissa asioissa.

Yhteenvetona

Ehdotuksen mukaan verotustiedot olisivat hallintolainkäytössä pääosin vastaavalla tavalla salassa pidettäviä kuin verohallinnossa. Verohallitus pitää tätä perusteltuna ja välttämättömänä verotustietoihin liittyvien yksityisten ja yleisten salassapitointressien sekä verotuksen oikeellisuuden näkökulmasta.

Ehdotetut säännökset laiksi oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa selkiyttävät ja korjaavat verotustietojen salassapidon kattavuuteen liittyneitä ongelmia. Esimerkiksi verotuspäätösten osalta poistuisi mandollisuus yhdistää päätös diaaritietojen avulla tunnistettavaan verovelvolliseen. Erityisesti verotuksessa oikeus-käytäntö on yksi tärkeä oikeuslähde. Ehdotettu sääntely mandollistaa hallintolainkäytön valvonnan ja antaa suojaa verovelvollisen taloudellista asemaa, liike- ja ammattisalaisuuksia sekä yksityiselämää koskeville verotustiedoille. Verovelvollisten verotustietojen julkiseksi tulo hallintolainkäytössä voi olla esteenä valitusten vireillepanossa ja näin vaarantaa verovelvollisten oikeusturvaa. Ehdotus on siten verovelvollisen oikeusturvaa ja verotuksen oikeellisuutta lisäävä.

Muutoksenhaun tarve korostuu verotuksessa monista syistä johtuen mm. verotuksen massamenettelyluonteesta, sivullistahoilta kerättävien tietojen määrästä samoin kuin verolainsäädännön tulkinnanvaraisuudesta ja vuosittaisista muutoksista. Vero-hallitus katsoo tämän vuoksi, että veroasiat tulisi rajata yksittäistapauksittain tehtävien julkisuusratkaisujen ulkopuolelle, jotta tietojen mandollinen julkisuus ei estäisi muutoksenhakua. Jos veroasioita ei kuitenkaan voida rajata kokonaan säännösten soveltamisalan ulkopuolelle, tulisi säännöksiä oikeudenkäyntiasiakirjojen, suullisen käsittelyn ja päätöksen julkisuudesta soveltaa veroasioissa vain erittäin poikkeuksellisissa asioissa.

Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa
Soveltamiskäytäntö
Yleisissä tuomioistuimissa verotustietojen julkisuus- ja salassapitokysymykset ovat tällä hetkellä epäselviä ja soveltamiskäytäntö on epäyhtenäinen. Tulkintaepäselvyyksiä aiheutuu siitä, sovelletaanko verotustietojen käsittelyyn oikeudenkäynnin
Verohallitus	www.vero.fi
4lmnonimm~n4~In A A	nuh M017111 1R

4
julkisuutta koskevaa lainsäädäntöä vaiko verotustietojen salassapitoa koskevia säännöksiä.
Verotustietoihin liittyvät julkisuuskysymykset ovat esillä mm. rikosasioissa, joissa verovirastot käyttävät asianomistajan puhevaltaa, maksukyvyttömyysmenettelyissä ts. konkurssi-, yrityssaneeraus- ja velkajärjestelyasioissa ja niihin mandollisesti liittyvissä erillisoikeudenkäynneissä, turvaamistoimenpiteiden hakemisessa sekä yksittäisissä perintään liittyvissä siviilikanteissa. Käytännön tehtävissä on esiintynyt ongelmia mm. sen suhteen, miten sinänsä salassa pidettäviä verotustietoja voidaan käsitellä ja esittää suullisen ja erityisesti kirjallisen prosessin yhteydessä.
Ehdotus
Nyt ehdotettava uusi lainsäädäntö olisi erityislain asemassa suhteessa julkisuuslakiin. Julkisuuslain säännökset syrjäytyisivät silloin, kun ehdotetussa laissa on asiaa koskeva nimenomainen säännös. Julkisuuslain säännöksiä sovellettaisiin kuitenkin ehdotetun lain rinnalla täydentävästi siltä osin kuin asiasta ei säädetä nimenomaisesti ehdotetussa laissa. Sen sijaan muussa erityislainsäädännössä olevat oikeudenkäynnin julkisuutta koskevat säännökset olisivat perustelujen mukaan ehdotettuun lakiin nähden ensisijaisia. Perusteluiden yhteydessä todetaan nimenomaisesti, että oikeudenkäynnin julkisuuslain syrjäyttäviä säännöksiä jäisi edelleen mm. verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettuun lakiin.

Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettu laki ei sisällä nimenomaisesti oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskevia säännöksiä. Lain soveltamisalaa koskevassa 1 §:n 2 momentin säännöksessä todetaan, että lakia sovelletaan myös muutoksenhaku- ja muulle viranomaiselle annettuihin tai laadittuihin asiakirjoihin, joihin sisältyy verotustietoja. - Tulkintaerimielisyyksiä on aiheutunut siitä, tarkoitetaanko lain 1 §:n 2 momentissa mainitulla "muulla viranomaisella" myös yleisiä tuomioistuimia. - Tuomioistuinten mandollisuus verotustietojen saamiseen on säännelty lain 18 ja 19 §:ssä. Tuomioistuin saa vero- ja kirjanpitorikosta koskevissa asioissa syyttäjä- tai esitutkintaviranomaisen kautta salassa pidettäviä verotustietoja sekä tietoja päiväsakon määräämistä varten. Lain 22 § koskee korkeimman hallinto-oikeuden tai hallinto-oikeuksien päätösten julkaisemista.

Verohallitus katsoo, että lakiesityksen perusteluja tulisi täsmentää siten, että niissä nimenomaisesti mainittaisiin, mitkä verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain säännökset syrjäyttäisivät oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskevan lainsäädännön ja miltä osin. Ehdotuksen perusteella jää epäselväksi, kuinka kattavasti verotustietojen salassapito on tarkoitettu sovellettavaksi yleisissä tuomioistuimissa.

On tärkeää, että hallintotuomioistuinten käsittelemiin verovalituksiin liittyvät verotus-tiedot pidetään salassa valitusprosessin aikana. Yleisissä tuomioistuimissa käsiteltävät asiat poikkeavat kuitenkin verovalituksista olennaisilla tavalla. Ne ovat yleensä viranomaisten vireille panemia rikosasioita, siviilikanteita tai hakemusasioita. Verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetussa laissa säädetty verosalaisuus on kattava, koska se koskee kaikkia tunnistettavissa olevaa verovelvollista koskevia tietoja niiden laatuun katsomatta. Myös tiedot ja asiakirjat, jotka muissa viranomaisissa ovat julkisia, ovat verotustietoina ja –asiakirjjoina salassa pidettäviä, näin esimerkiksi kiinteistöjä tai osoitteita ja muita yhteystietoja koskevat tiedot. Näin kattavan salassapitovelvoitteen soveltaminen yleisissä tuomioistuimissa käsiteltävissä asioissa ei välttämättä palvelisi niitä päämääriä, joiden vuoksi oikeudenkäynnin julkisuudesta säädetään.
Verohallitus	www.vero.fl
IJ..nnniumcnlaoh~ A A	ni~h lnQ17311 3R

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,16030);(9776,16030);(9776,21598);(21596,21598);(21596,0);(0,0);fBehindDocument0
Pääjohtaja Ylitarkastaja

z
Helena Hynynen

5
Oikeudenkäyntiasiakirjoja koskevan salassapitomääräyksen antaminen ja suljetun käsittelyn käyttö yleisissä tuomioistuimissa yksittäisissä asioissa soveltuu sinällään turvaamaan myös verosalaisuuden taustalla olevia intressejä. Verohallitus kiinnittää kuitenkin huomiota siihen, että salassapitomääräysten ja suljetun käsittelyn käyttö perustelluissa tilanteissa tulisi turvata laissa riittävällä tavalla. Asianosaisen näkemykselle haitan merkittävyydestä tulisi antaa keskeinen painoarvo, kun otetaan huomioon yksityiselämän suoja tai esimerkiksi liike- ja ammattisalaisuuksien suoja. Julkisuutta arvioitaessa merkitystä tulisi antaa myös sille, miten keskeisessä ase-massa verotustiedot oikeudenkäynnissä ovat ja onko kysymys muiden kuin oikeudenkäynnin asianosaisen verotustiedoista.

Muita kommentteja

Muistion sivulla 145 on käsitelty maakaaren 6 luvun 14 §:n muuttamista ja sen yhteydessä perukirjan julkisuutta. Perusteluissa todetaan, että perukirja on verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain mukaan salassa pidettävä. Vero-hallituksen näkemyksen mukaan verotusta varten verohallinnolle annetun perukirjan salassapito määräytyy verotustietoja koskevan erityislain mukaan. Muille viranomaisille annettuihin perukirjoihin sovelletaan julkisuuslain säännöksiä.

Lopuksi

Verohallitus on asettanut työryhmän, joka selvittää verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain uudistamista. Työryhmälle asetettu määräaika päättyy 31.3.2006. Työryhmä tulee tekemään ehdotuksensa muun muassa lain soveltamisalaa koskevan säännöksen tarkistamisesta.

Verohallitus	www.vero.fi
u..e..an1e	Lah. A A	....h lI1O\ 7111 9R