30.9.2005	SM-2005-2064/Pr-1

	
Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto

Lausuntopyyntönne 22.6.2005 (dnro OM 24/41/2004, OM 38/41/2002)

lausunto

Sisäasiainministeriö esittää lausuntonaan seuraavaa:

Viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa (621/1999) on onnistuttu sovittamaan varsin hyvin yhteen toisaalta julkisuusperiaate sekä toisaalta yksityisyyden suoja ja muut salassapitointressit. Tämän vuoksi samoja julkisuus- ja salassapitosääntelyn lähtökohtia olisi noudatettava myös hallintotuomioistuimissa ja yleisissä tuomioistuimissa, jollei niistä poikkeamiselle ole erityisen painavia perusteita. Esimerkiksi oletus oikeudenkäynnin suuremmasta julkisuudesta oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista parantavana seikkana ei voi yksinään sivuuttaa perusteltuja salassapitointressejä.

Erityisen tärkeää julkisuus- ja salassapitosääntelyn lähtökohtien yhdenmukaisuus on asioissa, joiden käsittely etenee viranomaisketjussa. Tyyppiesimerkki tästä ovat rikosasiat, joiden julkisuuteen ja salassapitoon sovelletaan esitutkintavaiheessa ja syyteharkintavaiheessa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annettua lakia ja oikeudenkäyntivaiheessa oikeudenkäynnin julkisuutta koskevia säännöksiä. Lakiehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa perustelujen mukaan muun muassa esitutkintapöytäkirja olisi lakiehdotuksessa tarkoitettu oikeudenkäyntiasiakirja. Olisi ongelmallista, jos esitutkintapöytäkirjan julkisuusaste määräytyisi jo lainsäädännön nojalla eri tavalla siitä riippuen, pyydettäisiinkö pöytäkirjaa esitutkintaviranomaiselta tai syyttäjältä taikka tuomioistuimelta.

Lakiehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa 7 §:n 1 momentissa säädettäisiin ehdottomasti salassa pidettävistä tiedoista. Suuri osa viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetun lain nojalla salassa pidettävistä tiedoista olisi kuitenkin lakiehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa 8 §:n nojalla yleisissä tuomioistuimissa ainoastaan harkinnanvaraisesti salassa pidettäviä. Tällöinkin salassapitomääräys perustuisi pääsääntöisesti asianosaisen pyyntöön.
Lakiehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa 5 §:n 1 momentin mukaan oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuudesta ja salassapidosta olisi hallintotuomioistuimessa lähtökohtaisesti voimassa, mitä viranomaisten toiminnan julkisuudesta annetussa laissa säädetään. Hallintotuomioistuin voisi kuitenkin salassapitosäännösten estämättä antaa oikeudenkäyntiasiakirjasta tiedon siinä laajuudessa kuin se on tarpeen oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin varmistamiseksi taikka asiaan liittyvän painavan yleisen edun vuoksi.

Alussa sanottu huomioon ottaen ehdotettu hallintotuomioistuimia koskeva sääntely olisi ehdotettua yleisiä tuomioistuimia koskevaa sääntelyä perustellumpi.

Lakiehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa 7 §:n 3 momentin mukaan rikosasiassa arkaluonteiset tiedot henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvistä seikoista eivät olisi salassa pidettäviä siltä osin kuin ne liittyvät olennaisesti syytteessä tarkoitettuun tekoon tai sen rikosoikeudelliseen arviointiin. Tällainen selvennys on tervetullut. Vastaavaa sääntöä tulisi soveltaa valittavasta sääntelytavasta riippuen muihinkin sinänsä salassa pidettäviin tietoihin, jotka liittyvät rikoksen tunnusmerkistötekijöihin tai rangaistuksen määräämiseen. Tällaisia voivat olla esimerkiksi taloudellista asemaa kuvaavat tiedot.  

Poliisijohtaja	  	Kimmo Hakonen

Lainsäädäntöneuvos 		Kirsti Vihermaa