5.9.2005	1050/003/2005TM

Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Lausuntopyyntönne 22.06.2005 OM 24/41/2004; OM 38/41/2002

Oikeudenkäynnin julkisuus; vähemmistövaltuutetun lausunto

Oikeudenkäynnin julkisuussäätelyä valmistelleet oikeusministeriön työryhmät ovat jättäneet ehdotuksensa lainsäädäntömuutoksista oikeusministeriölle (Työryhmämietinnöt 2005:6 ja 2005:7. Oikeusministeriö on pyytänyt muun muassa vähemmistövaltuutetulta lausuntoa työryhmämietinnöistä, siltä osin kun ne liittyvät lausunnonantajien toimialaan.  

Vähemmistövaltuutettu kiittää mahdollisuudesta lausua työryhmämietinnöistä ja keskittyy lausunnossaan oikeudenkäynnin julkisuuden toteutumiseen hallintotuomioistuimessa ja esityksen vaikutuksiin ulkomaalaisten oikeudelliseen asemaan. 

Mietintöjen tavoitteet ja sisältö

Työryhmien mietinnöt sisältävät ehdotuksen oikeudenkäynnin julkisuutta koskevaksi lainsäädännöksi sekä yleisissä että hallintotuomioistuimissa. Ehdotusten tavoitteiksi on asetettu muun muassa ratkaista julkisuuden ja yksityisyyden suojan välinen ristiriita asianosaisten oikeusturvan takaavalla tavalla sekä säätää nykyistä selkeämmin julkisuutta koskevan ratkaisun tekemisessä noudatettavasta menettelystä.

Esityksen arviointi

Turvapaikanhakijan henkilöllisyyden ilmoittamatta jättäminen

Vähemmistövaltuutettu pitää tärkeänä, että turvapaikanhakijan henkilöllisyys voidaan säilöönottoasian käsittelyn yhteydessä jättää oikeudenkäynnin julkisuusperiaatteesta poiketen julkistamatta, jotta turvapaikanhakijan tai hänen läheistensä henkeä ja terveyttä ei vaarannettaisi (esitetty laki oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa, 5 §). Säädösesityksen mukaan henkilöllisyyttä ei kuitenkaan jätettäisi ilmoittamatta, jos on ”ilmeistä, että tiedon antaminen ei vaaranna turvapaikan hakijan tai tämän läheisen turvallisuutta.” Vähemmistövaltuutetun käsityksen mukaan säilöönottoasian käsittelyn yhteydessä ei yleisesti ole syytä tai mahdollisuutta arvioida turvapaikanhakijan henkilöllisyyden paljastumisen vaikutuksia tämän tai hänen läheistensä turvallisuudelle. Näin ollen vähemmistövaltuutetun käsityksen mukaan asian jatkovalmistelussa tulisikin lähteä siitä, että ilmoittamatta jättämisestä poikkeaminen perustuu ainoastaan asianomaisen omaan pyyntöön. 

Oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaaminen ulkomaalaisen maassaolo-oikeudesta päätettäessä salaiseksi määriteltyjen asiakirjojen pohjalta 

Vähemmistövaltuutettu 26.11.2004 julkistamassaan kannanotossa kiinnittänyt muun muassa oikeusministeriön huomiota siihen, ettei oikeudenkäynnin oikeudenmukaisuus välttämättä toteudu riittävässä määrin silloin kun salassa pidettävät tietojen perusteella päätetään ulkomaalaisen karkottamisesta tai oleskeluluvan epäämisestä. Vähemmistövaltuutettu pitää erinomaisena sitä, että oikeudenkäynnin julkisuutta hallintotuomioistuimissa selvittänyt työryhmä on ainakin osittain pyrkinyt korjaamaan tätä oikeusturvaongelmaa. 

Työryhmän esityksen mukaan hallintotuomioistuin voisi oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaamiseksi antaa asianosaiselle salassapitosäädösten estämättä oikeudenkäyntiasiakirjasta tiedon. Työryhmän esitys toteuttaa vähemmistövaltuutetun tärkeänä pitämän periaatteen, että puolueeton tuomioistuin perehtyy salassa pidettävään aineistoon ja punnitsee sen salassa pitämisen merkityksen suhteessa esimerkiksi asianosaisen tarpeeseen perhe-elämän suojaan. 

Esitykseen kuuluvassa luonnoksessa hallituksen esitykseksi todetaan, että tuomioistuin voi jättää salassa pidettävän tiedon antamatta asianomaiselle vain, jos se on välttämätöntä salassa pidettävän edun suojaamiseksi eikä tiedon antamatta jättäminen ei vaaranna oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin toteutumista. Vähemmistövaltuutettu pitää tärkeänä edellä mainittujen periaatteiden kirjaamista lainsäädäntöön. Työryhmän esityksessä on viitattu Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen päätökseen Al-Nashif 20.6.2002 ja todettu, että ihmisoikeusoikeustuomioistuin pitää tärkeänä myös kontradiktorisen periaatteen noudattamista asian käsittelyssä. Vähemmistövaltuutetun käsityksen mukaan olisi lainvalmistelussa vielä selvitettävä mahdollisuuksia kontradiktorisen menettelyn toteuttamiseen silloin, kun salassa pidettävää tietoa ei voida antaa asianosaiselle. Tätä tilannetta varten olisikin asian jatkovalmistelussa selvitettävä kansainvälisesti käytössä olevat mallit esimerkiksi salassapitoon sitoutuneen asiamiehen nimittämisestä asianosaiselle. 

Vähemmistövaltuutettu		Mikko Puumalainen

Ylitarkastaja 			Rainer Hiltunen