SUOMEN SYYTTÄJÄYHDISTYS RY		5.9.2005
c/o Espoon kihlakunnanviraston 
syyttäjäosasto
PL 20, 02631 ESPOO

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausuntopyyntönne OM 24/41/2004 ja OM 38/41/2002, 22.6.2005

OIKEUDENKÄYNNIN JULKISUUS

Suomen Syyttäjäyhdistys ry esittää työryhmien ehdotuksista lausuntonaan seuraavan:

1. Oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa

Pidämme työryhmän ehdotuksia myös syyttäjien kannalta tarkoituksenmukaisina ja oikeudenkäynnin avoimuutta ja julkisuutta lisäävinä. Tapauskohtainen harkinta voidaan perustellusti uskoa tuomioistuimille. Säätely neljän osakokonaisuuden kautta vaikuttaa myös selkeältä ja onnistuneelta.

1.2 Oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuudesta 

Oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuuden osalta säännökset näyttävät selkeytyvän. Asiakirjojen antamistavoilla on myös merkitystä. Tärkeää olisi, että vaikka asiakirjat tulevat julkisiksi, niitä ei saisi jäljentää niin kauan, kuin oikeudenkäynti ensimmäisessä oikeusasteessa on vireillä. Toisin sanoen meneteltäisiin kuten videotallenteesta on ehdotuksessa kirjoitettu. Tällä menettelyllä olisi se merkitys, ettei asiakirjoja kyettäisi pitkään kestävän oikeudenkäynnin aikana käsittelemään ja levittämään mediassa ja internetissä julkisesti  sekä käsittelemään niiden sisältöä seikkaperäisesti, koska tällainen voi haitata oikeudenkäyntiä esimerkiksi vaikuttamalla todistajiin tai todisteluun ylipäätään. Kyseessä ei ole asiakirjojen salaaminen vaan oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin turvaaminen.

Asianosaisten tiedonsaantioikeuden osalta esimerkiksi esitutkinta-aineisto lienee jatkossa melko vaivattomasti laadittavissa niin, että yhteystiedot kerätään erilliseen osioon, joka tulisi vain viranomaisten tietoon. Selvempää olisi, jos kaikkia kansalaisia kohdeltaisiin kaikissa rikosasioissa samalla tavoin riippumatta siitä, onko asianosainen huomannut pyytää yhteystietojaan salaisiksi tai joku muu on oikeudenkäynnin turvaamismielessä näin huomannut tehdä. Yhteystiedoksi periaatteessa voisi riittää etu- ja sukunimi sekä syntymävuosi.

Julkiseksi tulon ajankohtien säätelyt vaikuttavat onnistuneilta.

1.3 Suullisen käsittelyn ja ratkaisun julkisuudesta

Säännökset selkeytyisivät ja tältä osin ei ole huomautettavaa. Asianosaisten suostumuksen vaatiminen suullisen käsittelyn taltiointiin on tarpeellista ja perusteltua. On todennäköistä, että taltiointi voi usein häiritä oikeudenkäynnin kulkua, kun mukaan saattaa tulla tarpeetonta “esittämistä”.

2. Oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa

Tämä osa-alue ei erityisemmin liity syyttäjien toimintaan, mutta näemme, että mikäli säännökset ovat mahdollisimman samankaltaiset erilaisissa tuomioistuimissa, on tämä omiaan vahvistamaan vahvan ja avoimen oikeudenkäyntikäytännön syntymistä.

Suomen Syyttäjäyhdistys ry

Hallituksen varapuheenjohtaja
johtava kihlakunnansyyttäjä	Christian Lundqvist