Oikeusministeriö
Lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

kirjaamo.om@om.fi

							Helsinki 9.9.2005

Lausunto oikeudenkäynnin julkisuussääntelyä valmistelleiden oikeusministeriön työryhmien ehdotuksista
Lausuntopyyntö 22.6.2005 OM 24/41/2004 ja OM 38/41/2002

Lausuntonaan oikeusministeriön työryhmien julkisuussääntelyä koskevista ehdotuksista Viestinnän Keskusliitto toteaa seuraavaa:

1.	Pääviestit

1.	Viestinnän Keskusliitto kannattaa lakiehdotusten yleisiä tavoitteita oikeudenkäyntien avoimuuden ja julkisuuden lisäämisestä ja tiedotusvälineiden toimintamahdollisuuksien edistämisestä.
2.	Julkisuusperiaatteen ja sananvapauden laajan toteutumisen varmistamiseksi salassa pidettäviä oikeudenkäyntiasiakirjoja ja suljettua käsittelyä koskevia rajauksia on syytä täsmentää.
3.	Salassapitoaika olisi ehdotetun 60 vuoden sijasta syytä säätää 40 vuodeksi.
4.	Viestintävälineiden edustajille olisi tungoksen syntyessä perusteltua antaa etusija päästä istuntosaliin. Heidän työnsä välityksellä oikeudenkäynnin julkisuus toteutuu mahdollisimman laajasti.
5.	Suullisen käsittelyn taltioinnin tulisi olla mahdollista myös istunnon aikana, ellei luvan epäämiseen ole painavaa syytä.
6.	Oikeudenkäyntiasiakirjoihin saattaa sisältyä tekijänoikeuden suojaamaa aineistoa. Oikeudenkäyntiasiakirjojen julkisuutta koskeviin säännöksiin olisi hyvä lisätä informatiivinen viittaus tekijänoikeuslakiin.

2.	Laki oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa

Viestinnän Keskusliitto kannattaa esityksen tavoitteita oikeudenkäyntien avoimuuden ja julkisuuden lisäämisestä, lainkäytön läpinäkyvyyden parantamisesta ja tiedotusvälineiden toimintamahdollisuuksien edistämisestä. Ehdotettu uusi laki oikeudenkäynnin julkisuudesta yleisissä tuomioistuimissa on rakenteeltaan selkeä ja asiasisällöltään yleisesti ottaen ansiokkaasti laadittu ja hyvin perusteltu. 

Työryhmä on käsitellyt lakiehdotuksensa perusteluissa verrattain laajasti oikeudenkäynnin julkisuuteen liittyviä perusoikeuksia. Tämä on ilahduttava poikkeus moneen muuhun viestintäyritysten kannalta tärkeään lainvalmisteluhankkeeseen verrattuna, joissa erityisesti sananvapausnäkökohdat tuntuvat usein jäävän liian vähälle huomiolle. 

Keskusliitto yhtyy työryhmän näkemykseen siitä, että sananvapaus on vaikutukseltaan oikeudenkäynnin julkisuutta perusteleva ja siihen laajentavasti vaikuttava perusoikeus. Tuomioistuinten merkittävä rooli perusoikeuksien tulkinnassa huomioon ottaen pidämme tärkeänä, että sananvapauden turvaamiseen kiinnitetään huomiota myös uutta lakia koskevan hallituksen esityksen perusteluissa. Tämä on erityisen tärkeää siitä syystä, että tuomioistuimille esitetään nykyistä laajempaa tapauskohtaista harkintavaltaa oikeudenkäynnin julkisuuteen vaikuttavien seikkojen arvioinnissa.

Viestinnän Keskusliitto puoltaa lakiehdotusta seuraavin yksityiskohtaisin huomautuksin:

6 §  Oikeus saada tieto oikeudenkäyntiasiakirjasta

Viestinnän Keskusliitto esittää harkittavaksi, että oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuutta koskevan 6 §:n 2 momentiksi lisättäisiin informatiivisessa mielessä viittaus tekijänoikeuslakiin. Viittaus voitaisiin muotoilla esimerkiksi seuraavalla tavalla:

Työryhmän ehdotus:	Viestinnän Keskusliiton esitys:	

6 §
Oikeus saada tieto oikeudenkäyntiasiakirjasta

Jokaisella on oikeus saada tieto julkisesta oikeudenkäyntiasiakirjasta.	
6 §
Oikeus saada tieto oikeudenkäyntiasiakirjasta

1 mom. kuten työryhmän ehdotuksessa.

Tekijänoikeudesta julkiseen oikeudenkäyntiasiakirjaan säädetään tekijänoikeuslaissa (404/1961).	

Asiakirjajulkisuutta koskevat tekijänoikeuslain säännökset ovat lain 25 d §:ssä.

7 §  Salassa pidettävä asiakirja

Tiedotusvälineillä on tärkeä tehtävä oikeudenkäyntien julkisuutta ja sananvapautta koskevien perusoikeuksien toteuttamisessa. Käytännössä nämä perusoikeudet toteutuvat usein juuri median välityksellä.

Viestinnän Keskusliiton mielestä säännös salassa pidettävistä asiakirjoista on julkisuusperiaatteen ja sananvapauden toteutumisen kannalta eräissä suhteissa liian tiukasti muotoiltu. Mielestämme ehdotus olisi suojattavien oikeushyvien suhteen paremmassa tasapainossa, jos 7 §:n 1 momentin 1 ja 2 -kohtiin lisättäisiin erityisyyden vaatimus seuraavasti:

Työryhmän ehdotus:	Viestinnän Keskusliiton esitys:	

7 §
Salassa pidettävä oikeudenkäyntiasiakirja

Oikeudenkäyntiasiakirja on pidettävä salassa siltä osin kuin se sisältää:
1)   tietoja, joiden julkiseksi tuleminen todennäköisesti vaarantaisi valtion ulkoista turvallisuutta taikka aiheuttaisi merkittävää vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksille toimia kansainvälisessä yhteistyössä;

2)   arkaluonteisia tietoja henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvistä seikoista;
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -	
7 §
Salassa pidettävä oikeudenkäyntiasiakirja

Oikeudenkäyntiasiakirja on pidettävä salassa siltä osin kuin se sisältää:
1)   tietoja, joiden julkiseksi tuleminen erittäin todennäköisesti vaarantaisi valtion ulkoista turvallisuutta taikka aiheuttaisi merkittävää vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksille toimia kansainvälisessä yhteistyössä;
2)   erityisen arkaluonteisia tietoja henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvistä seikoista
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 	

Kansalaisilla on oikeutettu tarve saada valtion ulkoista turvallisuutta koskevista maanpetos- yms. oikeudenkäynneistä tietoa mahdollisimman laajalti. Lähtökohtana tämänkaltaisten juttujen osalta tulisi olla julkisuusperiaatteen noudattaminen. Ehdotuksessa lähtökohdaksi on kuitenkin omaksuttu salassapito: tuomioistuimella on velvollisuus pitää salassa säännöksessä luetellut asiakirjat. Työryhmän avoimuuden  ja julkisuuden lisäämistä koskevan yleistavoitteen kanssa olisi paremmin sopusoinnussa se, että asiakirjan salassapito 7 §:n 1 momentin 1-kohdan nojalla olisi mahdollista vain tilanteissa, joissa tietojen julkiseksi tuleminen erittäin todennäköisesti vaarantaisi valtion ulkoista turvallisuutta. 

Yhdymme työryhmän näkemykseen siitä, että julkisuuden lisääminen maanpetosjuttujen kaltaisissa oikeudenkäynneissä lisäisi yleistä luottamusta tuomioistuimiin ja estäisi perusteettomia väitteitä vastaajan oikeusturvan loukkaamisesta. Tältäkin kannalta julkisuutta olisi perusteltua lisätä työryhmän ehdottamaa enemmän edellyttämällä valtion ulkoisen turvallisuuden erittäin todennäköistä vaarantumista oikeudenkäyntiasiakirjan tietojen salassapidon perusteena.

Henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvät arkaluonteiset tiedot oli Oikeudenkäynnin julkisuus -toimikunnan mietinnössä (komiteanmietintö 2002:1) linjattu salassa pidettäväksi sillä lisäedellytyksellä, että ne ovat erityisen arkaluonteisia. Lausunnolla olevassa työryhmämuistiossa tämä erityisyyden edellytys on poistettu. Ehdotamme sen palauttamista. Julkisuusperiaate ja yksityisyyden suoja olisivat paremmassa tasapainossa, jos ainoastaan erityisen arkaluonteiset tiedot olisivat salassa pidettäviä.

Viittaamme tässä yhteydessä myös viestintäalan eettisiin periaatteisiin, Journalistin ohjeisiin, joiden mukaan yksityiselämään kuuluvia erityisen arkaluonteisia seikkoja voi julkaista vain asianomaisen suostumuksella tai jos niillä on poikkeuksellista yhteiskunnallista merkitystä. 

Pidämme erittäin tärkeinä ja kannatettavina ehdotettuja 7 §:n 2 momentin säännöksiä tuomioistuimen mahdollisuudesta päättää salassa pidettävien asiakirjojen julkisuudesta asiaan liittyvien painavien etujen vuoksi. Samoin puollamme säännöksen 3 momentin säännöstä, jonka mukaan arkaluonteiset tiedot eivät ole salassa pidettäviä siltä osin kuin ne liittyvät syytteessä tarkoitettuun tekoon tai sen rikosoikeudelliseen arviointiin.

10 §  Salassapitoaika

Salassapitoajaksi määrätyille henkilön yksityisyyden suojaan liittyville oikeudenkäyntiasiakirjoille ja tuomioistuimen neuvotteluista tietoja sisältyville asiakirjoille esitetään 60 vuotta ja muille salassa pidettäville asiakirjoille 25 vuotta. Salassapitoaika laskettaisiin asian vireille tulosta tuomioistuimessa. Tuomioistuin voisi pidentää määräaikaa tietyin edellytyksin 60 vuodella.

Viestinnän Keskusliiton mielestä salassapitoa koskevat intressit tulisivat riittävästi suojatuiksi Oikeudenkäynnin julkisuus -toimikunnan edellä mainitussa mietinnössä esittämällä enintään 40 vuoden salassapitoajalla 60 vuoden sijaan. Kun 40 vuoden salassapitoaikaa olisi mahdollista tuomioistuimen päätöksellä pidentää toiset neljäkymmentä vuotta, päädyttäisiin noin ihmisiän pituiseen salassapitoaikaan. Tätä pidemmälle menevää salassapitoaikaa ei voitane pitää tarpeellisena oikeudenkäyntien julkisuuteen liittyvät edut huomion ottaen.

Mielestämme itse säännökseen tai sen perusteluihin tulisi selvyyden vuoksi kirjata, mistä ajankohdasta salassapitoajan pidennys lasketaan.

14 §  Suljettu käsittely

Edellä 7 §:n kohdalla esitetyillä perusteilla Viestinnän Keskusliitto esittää 14 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohtaa muutettaviksi seuraavasti:

Työryhmän ehdotus:	Viestinnän Keskusliiton esitys:	

14 §
Suljettu käsittely

Tuomioistuin voi asianosaisen pyynnöstä tai erityisestä syystä muutoinkin päättää, että suullinen käsittely toimitetaan kokonaan tai tarpeellisin osin yleisön läsnä olematta, jos:
1)   asian julkinen käsittely todennäköisesti vaarantaisi valtion ulkoista turvallisuutta taikka aiheuttaisi merkittävää vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksillä toimia kansainvälisessä yhteistyössä;
2)   asiassa esitetään arkaluonteisia tietoja henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvistä seikoista;

- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - -	
14 §
Suljettu käsittely

Tuomioistuin voi asianosaisen pyynnöstä tai erityisestä syystä muutoinkin päättää, että suullinen käsittely toimitetaan kokonaan tai tarpeellisin osin yleisön läsnä olematta, jos:
1)   asian julkinen käsittely erittäin todennäköisesti vaarantaisi valtion ulkoista turvallisuutta taikka aiheuttaisi merkittävää vahinkoa tai haittaa Suomen kansainvälisille suhteille tai edellytyksillä toimia kansainvälisessä yhteistyössä;
2)   asiassa esitetään erityisen arkaluonteisia tietoja henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen tai sosiaalihuoltoon liittyvistä seikoista;
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 	

Mahdollisuus suljettuun käsittelyyn siltä osin kuin kysymys on lähdesuojan piiriin kuuluvien tietojen esittämisestä, on sananvapauden toteuttamisen kannalta välttämätön. Julkisen sanan toimesta tapahtuva vallankäytön valvonta ja yhteiskunnallisesti merkittävien epäkohtien esiin nostaminen edellyttävät lähdesuojan turvaamista oikeudenkäynnin eri vaiheissa. Viestinnän Keskusliitto puoltaa tästä syystä 14 §:n 1 momentin 7-kohdan sisällyttämistä uuteen lakiin.

16 §  Yleisön läsnäolon rajoittaminen

Työryhmän säännösehdotuksen mukaan puheenjohtaja voi rajoittaa yleisön läsnäoloa julkisessa käsittelyssä, jos se on tarpeen tungoksen välttämiseksi. 

Ehdotuksen perusteluissa todetaan, että ”julkisuusmyönteisen periaatteellisen lähtökohdan vuoksi suurta julkisuutta herättäneet oikeusjutut tulisi suullisen käsittelyn osalta järjestää mahdollisuuksien mukaan ja tarvittaessa tarkoitukseen soveltuvan kokoisessa istuntohuoneessa. Näin voitaisiin ennakolta ehkäistä tungosta. Tungoksen kuitenkin syntyessä puheenjohtajan olisi rajoittaessaan yleisön määrää otettava huomioon myös tiedotusvälineiden edustajien riittävä pääsy istuntosaliin”.

Viestinnän Keskusliitto yhtyy esitettyihin näkemyksiin ja pitää niiden sisällyttämistä hallituksen esityksen perusteluihin suotavana. Tilanteessa, jossa kaikkien halukkaiden pääsy istuntosaliin ei suuren henkilömäärän vuoksi ole mahdollista, etusija tulisi antaa tiedotusvälineiden edustajille. Heidän työnsä välityksellä oikeudenkäynnin julkisuus toteutuu mahdollisimman laajasti.

17 §  Suullisen käsittelyn taltiointi

Työryhmän ehdotuksen mukaan kuvaaminen ja tallentaminen oikeussalissa olisi sallittua puheenjohtajan luvalla ennen asian käsittelyn alkua ja tuomioistuimen ratkaisua julistettaessa. Lupa olisi myönnettävä, ellei siitä aiheudu merkittävää haittaa kuultavan yksityisyyden suojalle taikka se vaaranna hänen turvallisuuttaan eikä luvan epäämiseen ole muuta vastaavaa painavaa syytä. Muilta osin kuvaaminen ja tallentaminen olisi rajoitetumpaa. Se voitaisiin sallia vain, jos siitä ei ole haittaa käsittelyn häiriöttömälle kululle ja oikeudenkäyntiin osalliset antavat siihen suostumuksensa.

Viestinnän Keskusliiton mielestä on hyvä, että kuvaamista ja tallentamista koskevat periaatteet kirjataan lakiin. Pidämme kuitenkin työryhmän ehdottamaa ratkaisua parempana vaihtoehtona sitä, että kuvaaminen ja tallentaminen olisi lähtökohtaisesti sallittua paitsi ennen käsittelyn alkua ja ratkaisua julistettaessa myös käsittelyn aikana. Esitämme harkittavaksi 17 §: n muotoilua oikeudenkäynnin julkisuus -toimikunnan mietinnössä esitetyltä pohjalta seuraavasti:

Työryhmän ehdotus:	Viestinnän Keskusliiton esitys:	
17 §
Suullisen käsittelyn taltiointi

Muun kuin tuomioistuimen toimesta tapahtuva valokuvaaminen, nauhoittaminen sekä kuvan ja äänen muu tallentaminen ja siirtäminen teknisin menetelmin on julkisessa käsittelyssä sallittu oikeussalissa ennen asian käsittelyn alkua ja tuomioistuimen ratkaisua julistettaessa puheenjohtajan luvalla ja hänen antamiensa ohjeiden mukaisesti. Lupa on myönnettävä, jollei:
1)   siitä aiheudu merkittävää haittaa asianosaisen tai muun kuultavan yksityisyyden suojalle taikka se vaaranna hänen turvallisuuttaan; eikä
2)   luvan epäämiseen ole muuta 1 kohtaan verrattavaa painavaa syytä.

Muilta osin oikeudenkäynnin 1 momentissa tarkoitetuin tavoin tapahtuva tallentaminen voidaan sallia vain, jos siitä ei myöskään ole haittaa suullisen käsittelyn häiriöttömälle kululle ja oikeudenkäyntiin osalliset antavat siihen suostumuksensa.	17 §
Suullisen käsittelyn taltiointi

Muun kuin tuomioistuimen toimesta tapahtuva valokuvaaminen, nauhoittaminen sekä kuvan ja äänen muu tallentaminen ja siirtäminen teknisin menetelmin on julkisessa käsittelyssä sallittu oikeussalissa (poist.) puheenjohtajan luvalla ja hänen antamiensa ohjeiden mukaisesti. Lupa on myönnettävä, jollei:

1)   siitä aiheudu merkittävää haittaa asianosaisen tai muun kuultavan yksityisyyden suojalle taikka se vaaranna hänen turvallisuuttaan; 
2)   siitä ole haittaa suullisen käsittelyn häiriöttömälle kululle eikä 
3)   luvan epäämiseen ole muuta 1 tai 2 kohtaan verrattavaa painavaa syytä.

(poist.)

Harkitessaan käsittelyn häiriötöntä kulkua tuomioistuin voisi ottaa huomioon mekaanisen häiriön ja melun ohella myös oikeudenkäynnissä esiintyvien henkilöiden kuulemiselle aiheutuvan häiriön. Oikeudenkäyntiin osallisen suostumus ei olisi tallentamisen edellytys, mutta tuomioistuin voisi harkintansa mukaan ottaa huomioon heidän esittämänsä perustellut näkemykset tallentamisesta. Oikeudenkäynnin julkisuusperiaate puoltaa mielestämme työryhmän ehdotusta laajempaa harkintavaltaa tuomioistuimelle tallentamisesta päättämiseen.

3.	Laki oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa

Lakiehdotuksen tavoitteena on ratkaista julkisuuden ja yksityisyyden suojan välinen ristiriita asianosaisten oikeusturvan takaavalla tavalla. Tarkoituksena on turvata erityisesti hallintotuomioistuinten päätösten ja niiden perusteluiden julkisuus mahdollisimman laajasti. Lisäksi tavoitteena on selkeyttää hallintolainkäytön julkisuussääntelyä kokoamalla hallintolainkäytön julkisuuden keskeisiä perusteita koskevat säännökset yhteen lakiin.

Viestinnän Keskusliitto kannattaa ehdotettuja tavoitteita. Julkisuusperiaatteen ja sananvapauden toteutuminen on yhtä tärkeää hallintolainkäytössä kuin muussakin tuomioistuintoiminnassa. 

Vallankäytön valvontaa ja yhteiskunnallista kritiikkiä varten viestintävälineet tarvitsevat tietoja sekä hallintolainkäytöstä että yleisten tuomioistuinten toiminnasta. Olisi suotavaa, että niitä koskeva julkisuussääntely olisi mahdollisimman yhdenmukaista. Esitämme, että jatkovalmistelussa oikeudenkäynnin julkisuutta hallintotuomioistuimissa koskevia säännösehdotuksia vielä huolellisesti verrattaisiin vastaaviin yleisiä tuomioistuimia koskeviin säännösehdotuksiin ja mahdollisuuksien mukaan yhdenmukaistettaisiin julkisuutta, avoimuutta ja tuomioistuinten toiminnan läpinäkyvyyttä ohjenuorana pitäen.

Työryhmän ehdotuksesta esitämme seuraavat yksityiskohtaiset kommentit:

3 §    Oikeudenkäyntiä koskevien tietojen julkisuus ja
12 §  Päätöksen julkisuus

Pääperiaatteena ehdotetun 3 §:n 1 momentissa on diaaritietojen julkisuus. Säännösluonnoksen 2 momentin mukaan oikeudenkäyntiin liittyvän henkilön tunnistetiedot ovat kuitenkin salaisia, jos ne yhdessä muiden diaariin merkittävien tietojen kanssa ilmaisevat yksityisyyden suojan tai henkilön turvallisuuden vuoksi salassa pidettäväksi säädetyn tiedon tai salassa pidettävän verotustiedon.

Diaaritietojen julkisuuden kaventamista perustellaan sillä, että tätä kautta hallintotuomioistuimen ratkaisut ja niiden perustelut voidaan julkistaa nykyistä laajemmin. 

Viestinnän Keskusliitto pitää hallintotuomioistuinten päätösten julkisuutta äärimmäisen tärkeänä kansalaisten ja heidän tiedontarpeitaan palvelevan median kannalta. Ehdotettu diaaritietojen salassapito on hyväksyttävissä ainoastaan sillä perusteella, että se todella palvelee ratkaisujen ja niiden perustelujen julkisuuden lisääntymistä. Mielestämme ratkaisujen julkisuuden varmistamiseksi 12 §:n 1 momenttiin on syytä tehdä vastaava julkista selostetta koskeva lisäys, mikä on ehdotettu tehtäväksi oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskevan lain 23 §:ään 2 momenttiin:

Työryhmän ehdotus:	Viestinnän Keskusliiton esitys:	

12 §
Päätöksen julkisuus

Tuomioistuimen päätökseen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuudesta. Päätöksen lopputulos ja sovelletut lainkohdat ovat kuitenkin salassapitosäännösten estämättä aina julkisia.
- - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - 	
12 §
Päätöksen julkisuus

Tuomioistuimen päätökseen sovelletaan, mitä tässä laissa säädetään oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuudesta. Päätöksen lopputulos ja sovelletut lainkohdat ovat kuitenkin salassapitosäännösten estämättä aina julkisia. Jos asia on yhteiskunnallisesti merkittävä tai se on synnyttänyt huomattavaa kiinnostusta julkisuudessa, ratkaisusta on laadittava julkinen seloste, joka sisältää myös pääpiirteittäisen selostuksen asiasta ja ratkaisun perusteluista.	

Lisäksi pidämme tarpeellisena, että hallitus seuraa tarkasti uuden lain myötä kehittyvää julkisuuskäytäntöä ja tarvittaessa muuttaa diaaritietojen salassapitoa koskevaa 3 §:ää, jos sen soveltaminen johtaa oikeudenkäynnin julkisuusperiaatteen kannalta kielteiseen lopputulokseen.

5 §   Oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuus
9 §   Yleisön läsnäolon rajoittaminen sekä
10 §  Suullisen käsittelyn taltiointi 

Ehdotamme, että oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuutta koskevaan 5 §:ään lisätään vastaava informatiivinen viittaus tekijänoikeuslakiin kuin mitä olemme ehdottaneet oikeudenkäynnin julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa koskevan lain 6 §:ään .

Yleisön läsnäolon rajoittamista ja suullisen käsittelyn taltiointia koskevien periaatteiden tulisi mielestämme olla sekä yleisissä tuomioistuimissa että hallintolainkäyttötuomioistuimissa samat. Viittaamme tältä osin siihen, mitä olemme edellä oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan lain osalta ehdottaneet.

Viestinnän Keskusliitto ry

Håkan Gabrielsson
toimitusjohtaja

Viestinnän Keskusliitto on joukkoviestintäalan ja graafisen teollisuuden kattojärjestö, joka edistää toimialan yleisiä toimintaedellytyksiä tavoitteenaan turvata monipuoliset joukkoviestintäpalvelut suomalaisille. Viestinnän Keskusliitto edustaa noin 900 yritystä, jotka työllistävät noin 35 000 henkilöä. Edustettujen yritysten osuus joukkoviestintämarkkinoista on noin 80 %. Keskusliiton jäseniä ovat Aikakauslehtien Liitto, Graafinen Teollisuus, Sanomalehtien Liitto, Suomen Kustannusyhdistys, Suomen Radioiden Liitto, Suomen Televisioiden Liitto sekä Viestintätyönantajat VTA. 

Lisätietoja lausuntoon liittyen antavat tarvittaessa:

Håkan Gabrielsson				Satu Kangas
Toimitusjohtaja				johtaja, lakiasiat
hakan.gabrielsson@vkl.fi			satu.kangas@vkl.fi
puhelin 2287 7304				puhelin 2287 7305
GSM 050 - 558 1048				GSM 050 – 433 7250