VAASAN
HALLINTO-OIKEUS
Korsholmanpuistikko 43
PL 204
65101 Vaasa
p. 010 36 42611
f. 010 36 42760
s-posti vaasa.hao@om.fi       			2.9.2005

Oikeusministeriö, lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Lausunto oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa -työryhmän mietinnöstä (2005:6)
ja siihen liittyvästä ehdotuksesta laiksi oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa

		Lausuntonaan Vaasan hallinto-oikeus esittää seuraavaa:

		Taustaa

		Työryhmän esitys perustuu laajaan esityöhön (KM 2002:1 ja oikeudenkäyn-
		nin julkisuus hallintolainkäytössä -työryhmän mietintö 2003:8 sekä siitä 			saatu lausuntopalaute).		
		Hallinto-oikeus on aiemmin antanut lausunnot näiden mietintöjen johdosta 			ja ilmaissut varsin yksityiskohtaisesti kantansa siitä, minkälaista lakia 			oikeudenkäynnin julkisuudesta hallintotuomioistuimissa tarvitaan, jotta 			perusoikeudet, oikeudenmukainen oikeudenkäynti ja 					tuomioistuinratkaisujen riittävä tiedottaminen turvataan. Aiemmin esitetty-			jä näkökohtia ei ole syytä tässä toistaa.

		Yleistä työryhmän ehdotuksesta

Työryhmä on laatinut ehdotuksensa aiemman lainvalmistelun ja siitä saadun palautteen pohjalta. Yleisesti ottaen työryhmä on onnistunut työssään hyvin ja erityisen tärkeää on se, että työryhmä on sovittanut yhteen julkisuuden ja yksityisyyden vaatimukset niin, ettei yksityisyyttä loukata ja että toisaalta viranomaistoiminnan riittävä kontrolli ja tiedotusvälineiden toimintamahdollisuudet turvataan. Tärkein linjanveto on siinä, että julkisuuslain mukaan salassa pidettävän asian käsittely jatkuu ei-julkisena sen siirtyessä tuomioistuimen käsiteltäväksi. Tällöin asianosainen voi luottaa siihen, että hän voi valittaa hallintoviranomaisen päätöksestä ilman että hänen terveydellistä tilaansa, taloudellista asemaansa tai muita yksityisluonteisia tietojaan pääsee julkisuuteen. On kuitenkin paikallaan, että tuomioistuimen harkinnan mukaan suullinen käsittely tapahtuu julkisena esimerkiksi sen vuoksi, että joku asianosaisista on jo antanut asiasta olennaiset tiedot tiedotusvälineille. Samoin tuomioistuimen harkinnan mukaan suullinen käsittely voidaan yksityisen asianosaisen pyynnöstä järjestää erityisestä syystä suljettuna. 
		Kokonaisuutena lakiehdotus on kattava ja samalla joustava antaen tuomi-			oistuimelle tarpeellisen harkintavallan. Nykytilanteeseen verrattuna lain 			säätäminen tulee merkitsemään paitsi olemassaolevan oikeustilan ja käytän-			nön kirjaamista, myös julkisuusasioiden sääntelyn selkeyttämistä ja 			kehittämistä.

		Yksityiskohtia

		Vaikka työryhmän ehdotus on yleisesti ottaen viimeistelty ja tarkasti harkit-			tu, antavat muutamat yksityiskohdat aihetta huomautuksiin.

		Lakiehdotuksen 3 §:ssä esitetään säädettäväksi diaaritietojen julkisuudesta.
Uudistuksella on pyritty perustelujen (s. 21) mukaan siihen kannatettavaan päämäärään, että päätösjäljennösten antaminen ilman tunnistetietoja tulisi mahdolliseksi, koska diaaritietoja ja päätöksen tietoja ei enää voisi yhdistää. Lakiehdotuksen 3 § ei kuitenkaan ehdotetussa muodossaan estä tällaista yhdistelyä. Tämän vuoksi lopullisessa laissa tulisi olla asiasta selkeä sulkusäännös tai vaihtoehtoisesti diaaritietojen kautta päätöksen tiedokseen saava ulkopuolinen voitaisiin asettaa saman salassapitovelvollisuuden alaiseksi kuin mitä säädetään asianosaisesta julkisuuslain 23 §:n 2 momentissa.

Lakiehdotuksen 7 §:n 1 momentin mukaan tuomioistuimen on ilmoitettava suullisesta käsittelystä ja siinä käsiteltävistä asioista viimeistään istunnon alkaessa. Suullisen käsittelyn järjestämisestä tehdään välipäätös hyvissä ajoin ennen istuntoa, ja esitetyssä muodossa säännös merkitsisi lähinnä vain juttuluettelon esille panoa. Tämä on tietysti tarpeellista, mutta ulkopuolisten kannalta on tärkeätä tietää onko käsittely julkinen vai ei. Näin ollen lainkohdassa tulisi säätää siitä, että tuomioistuimen tulee ilmoittaa suullisesta käsittelystä, sen julkisuudesta sekä käsiteltävistä asioista juttuluettelolla kuten yleisissä tuomioistuimissakin.

Lakiehdotuksen 10 §:n 1 momentin mukaan lupa valokuvaamiseen ym. 	tallentamiseen on riippuvainen ensisijaisesti asiaan osallisten suostumuksesta. Koska katselmus ja tarkastus ovat suullisen käsittelyn muotoja, tulisi asianosaisten epäämisoikeus koskemaan niitäkin. Tiedotusvälineiden läsnäolo esimerkiksi ympäristö- tai kaavoitusasioiden maastokatselmuksilla on yleistä, ja uutisointi edistää niitä päämääriä, joihin oikeudenkäynnin julkisuudella tähdätään. Siksi tiedotusvälineiden toimintamahdollisuuksia ei tulisi perusteetta kaventaa. Taltioinnin suhteen on syytä antaa harkintavalta yksin tuomioistuimelle 2 momentissa säädettävin ehdoin.
Selvyyden vuoksi lain 10 §:ssä on syytä mainita katselmus ja tarkastus
suullisen käsittelyn muotoina.

		Lausunnon ovat hallinto-oikeudessa valmistelleet hallinto-oikeustuomarit 			Jaakko Kellosalo ja Marjatta Korsbäck.

		Asia on käsitelty hallinto-oikeuden johtoryhmässä.

		Ylituomari                                Pekka Kainlauri