OM 24/41/2004, OM 38/41/2002

Oikeudenkäynnin julkisuus

Oikeusministeriö on pyytänyt meiltä lausuntoa kahdesta oikeudenkäynnin julkisuutta koskevasta työryhmämietinnöstä (Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa. Työryhmämietintö 2005:7 ja Oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa. Työryhmämietintö 2005:6).

Ehdotuksista on pyydetty lausuntoja siltä osin, kuin ehdotukset liittyvät lausunnonantajan toimintaan.

Oikeudenkäynnin julkisuus yleisissä tuomioistuimissa

Lakiesitysten yleisenä tavoitteena on oikeudenkäyntien julkisuuden lisääminen. Pidämme tavoitetta oikeana. Oikeudenkäyntien julkisuus mahdollistaa tuomioistuinten toiminnan kontrolloinnin, mikä on omiaan lisäämään luottamusta tuomioistuinten toimintaa kohtaan.

Toisaalta julkisuudella on myös haittapuolia. Liiallinen julkisuus saattaa johtaa siihen, että asianosaiset karttavat oikeudenkäyntiä yleisissä tuomioistuimissa. Yritykset valitsevatkin usein välimiesmenettelyn julkisen oikeudenkäynnin sijasta.

Mielestämme oikeudenkäyntiä yleisissä tuomioistuimissa tulisi kehittää siihen suuntaan, että se muodostaisi kilpailukykyisen vaihtoehdon välimiesmenettelylle. Oikeudenkäytön julkisuus on yksi tekijä, joka vaikuttaa yritysten päätöksentekoon.

Työryhmän lakiesityksen 7 §:ssä ehdotetaan, että tietyt asiakirjat olisivat suoraan lain nojalla salassa pidettäviä. Suojattavia intressejä olisivat mm. valtion turvallisuus, henkilöä koskevat arkaluonteiset tiedot sekä tietyt rikoksen uhria koskevat asiat. Liike- ja ammattisalaisuudet eivät sisälly tähän lainkohtaan.

Työryhmän esityksen mukaan tuomioistuin voisi kuitenkin yksittäistapauksissa erikseen päättää, että liike- ja ammattisalaisuuksia koskevat asiakirjat olisi pidettävä salassa.

Katsomme, että liike- ja ammattisalaisuuksia koskevat asiakirjat tulee sisällyttää lakiehdotuksen 7 §:n luetteloon eli suoraan lain nojalla salassa pidettäviin asiakirjoihin. On hyvin vaikea nähdä perusteita sille, miksi yksittäisen yrittäjän tai yrityksen liike- ja ammattisalaisuudet olisivat vähemmän tärkeitä kuin lakiehdotuksen 7 §:ssä mainitut intressit. Uskomme, että tämänkaltainen muutos voisi osaltaan lisätä halukkuutta yleisten tuomioistuinten käyttöön.

Oikeudenkäynnin julkisuus hallintotuomioistuimissa

Lakiehdotus lähtee siitä, että julkisuus olisi pääsääntö myös hallintotuomioistuimissa ja että julkisuus koskisi muutoksenhakuasioita käsittelemään perustettuja lautakuntia.

Pidämme lähtökohtaa oikeana. Lautakunnissa käsiteltävien asioiden luonteesta tosin seuraa yleensä se, että suuri osa juttujen asiakirjoista olisi kuitenkin salaisia. Tästä huolimatta katsomme, että oikeudenkäyntien johtavana periaatteena on oltava julkisuusperiaate.

Lakiehdotuksessa ei ole otettu lopullista kantaa siihen, mihin lakiin muutoksenhakulautakuntia koskevat julkisuussäännökset sijoitettaisiin. Vaihtoehtoina ovat yleinen hallintotuomioistuimia koskeva laki ja lautakuntia koskevat erityislait. Sääntelyn sijoittamista hallintotuomioistuimia koskevaan lakiin puoltaisi se, että lautakunnat ovat tuomioistuintyyppisiä elimiä, ja näin ollen olisi luontevaa, että sääntely olisi tältä osin yhteneväistä.

Lakiehdotuksen 11 §:n mukaan tuomioistuimen jäsen ja muu tuomioistuimen palveluksessa oleva ei saisi paljastaa tuomioistuimen sisäistä päätösharkintaa eikä siihen liittyvän asiakirjan tai esittelijän ratkaisuehdotuksen sisältöä.

Pidämme ehdotettua 11 §:n sääntelyä tarpeellisena. Vaikka periaate sisältyy sellaisenaan jo yleiseen oikeudenkäymiskaareen, näyttää siltä, että erityisesti muutoksenhakulautakuntiin kohdistuu jatkuvasti vaatimuksia em. tietojen saamisesta. On tärkeätä todeta, että ne ovat osa tuomioistuimen sisäisiä keskusteluja ja harkintaa, mikä ei ole julkista.

Kunnioittavasti

Elinkeinoelämän keskusliitto
Työmarkkinat

Seppo Riski
Johtaja