aritta Gronblom
02.09.2005 13:11

Vastaanottaja:    kirjaamo.om@o.fi
Kopio:
Aihe:       lausunto oikeudenkäynnin julkisuudesta

LAHDEN KÄRÄJÄOIKEUS
Rautatienkatu 2, Pl 3
15100 LAHTI
Puh. (03)888 400
Fax. (03)888 4376                   1.9.2005

Oikeusministeriölle

                      Lahden käräjäoikeudelta on pyydetty lausuntoa
                      työryhmämietinnöstä, joka  koskee oikeudenkäynnin
                      julkisuutta yleisissä tuomioistuimissa.
                      (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2005:7 ja
                      työryhmämietintö 2005:6).

                      Lahden käräjäoikeus esittää kunnioittaen lausuntonaan
                      seuraavaa.

                      Muutosehdotuksista ja tavoitteista yleensä

                      Oikeudenkäynnin julkisuudesta annetun lain
                      voimaantulon jälkeen on tiedotusvälineiden kiinnostus
                      kasvanut oikeuslaitosta ja siellä käsiteltäviä
                      juttuja kohtaan. Oikeudenkäynnin julkisuudesta
                      annetun lain ja viranomaisten toiminnan julkisuudesta
                      annetun lain välinen suhde on osoittautunut lakien
                      käytännön soveltamistyössä vaikeaselkoiseksi ja
                      tulkintaristiriitoja aiheuttavaksi. Konkreettinen
                      esimerkki siitä on tällä hetkellä käsiteltävänä
                      oleva, suurta huomiota saanut murhasyyte, jonka
                      osalta poliisin esitutkintamateriaaliin kuuluva
                      syytetyn videokuulustelu näytettiin television
                      uutislähetyksessä ennen pääkäsittelyn aloittamista.
                      Rikosasioissa ongelmalliseksi on muodostunut  usein
                      esitutkintamateriaali siltä osin, kun osapuolet eivät
                      ole nimenneet sitä oikeudenkäyntiaineistoksi.

                      Myönteistä on työryhmän pyrkimys nykyisen
                      oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan yleislain
                      korjaamisen ja täydentämisen asemasta tehdä
                      oikeudenkäynnin julkisuutta koskevan sääntelyn
                      kokonaisuudistus. Laki oikeudenkäynnin julkisuudesta
                      yleisissä tuomioistuimissa kattaisi diaari-,
                      oikeudenkäyntiasiakirja-, käsittely-,  ja
                      ratkaisujulkisuutta koskevat säännökset sekä
                      ratkaisuja tehtäessä noudatettavat
                      menettelysäännökset.

                      Ehdotuksen perusteella erityislakeihin jäisi edelleen
                      oikeudenkäynnin julkisuutta koskevia säännöksiä.
                      Lakiehdotuksen salassa pidettävää asiakirjaa ja
                      salassapitoaikaa koskevat säännökset ovat vieläkin
                      viittauksia sisältäviä ja tulkintaa edellyttäviä. Osa
                      asiakirjoista on salaisia suoraan lain nojalla ja osa
                      salassapitomääräyksen perusteella. Ehdotuksen
                      perusteella toisaalta myös salassapidettävä asiakirja
                      voidaan tuomioistuimen päätöksellä tietyin
                      edellytyksin määrätä julkiseksi. Salassapitoajat
                      poikkeavat julkisuuslain salassapitoajoista.

                      Lain soveltajan kannalta arvioiden olisi selkeämpää
                      lainsäädäntöä, jos oikeudenkäynnin julkisuutta
                      koskevassa laissa olisi tyhjentävästi yksilöity
                      salassapidon edellytykset, ja että
                      oikeudenkäyntiasiakirjojen salassapito jätettäisiin
                      kaikissa tilanteissa tuomioistuimen erikseen antaman
                      salassapitomääräyksen varaan.  Oikeudenkäyttö ei ole
                      rinnastettavissa muuhun viranomaistoimintaan.
                      Tuomioistuimella on edellytykset käyttää
                      harkintavaltaa siten, että yksittäistapausta
                      koskevassa ratkaisussa huomioidaan sekä
                      oikeudenkäynnin julkisuuteen että yksityiselämän
                      suojaan liittyvien näkökohtien painoarvo. Jos edellä
                      mainittu ei ole toteutettavissa, käräjäoikeus pitää
                      joka tapauksessa tärkeänä, että omaksutut
                      periaatteet, tulkintaan vaikuttavat seikat  ja lain
                      systematiikka riittävän selkeästi ja
                      yksiselitteisesti vahvistetaan yleislaissa.

                      Diaaritietojen julkisuus

                      Tarkoitus on lisätä diaaritietojen julkisuutta.
                      Asiakirjarekistereihin merkittävät tiedot olisivat
                      julkisia siitä hetkestä lähtien kun tällainen tieto
                      on olemassa riippumatta tiedon olomuodosta.
                      Vireilletulevat asiat on käräjäoikeudessa keskitetty,
                      eikä ongelmia tiedonkulun suhteen muutoksenkaan
                      johdosta syntyne. Hyvä hallintotapa edellyttää joka
                      tapauksessa asiatietojen kirjaamista ilman aiheetonta
                      viivytystä.

                      Ehdotuksen mukaan asianosaisen henkilöllisyydestä on
                      oltava saatavilla niin täsmälliset tiedot, ettei
                      väärinkäsityksiä voi syntyä. Tietoja voidaan
                      edellyttää siten mm. kotipaikasta ja syntymäajasta.

                      Tietojen antamisessa diaarista sovelletaan myös
                      henkilötietolain säännöksiä. Käräjäoikeuden
                      kansliahenkilökunnalta edellytetään tämän vuoksi
                      valppautta ja tietoa siitä, millaisin edellytyksin ja
                      missä laajuudessa kaikkia henkilötietoja sisältävän
                      tulosteen tai tiedon voi luovuttaa sellaista
                      pyytävälle. Menettelytavat epätietoisen tilanteen
                      varalta on selkeästi määriteltävä.

                      Oikeudenkäynnin asianosaisen henkilöllisyys voitaisi
                      jättää tietyissä tapauksissa ilmoittamatta.
                      Asianomistajan henkilöllisyyden ilmoittamatta
                      jättäminen ei olisi automaattista säännöksen
                      kattamissa rikosasioissa, vaan edellyttäisi
                      tapauskohtaista harkintaa. Kysymyksessä on siten
                      lainkäyttöratkaisu, jonka tekee tuomari.

                      Kirjalliset oikeudenkäynnit

                      Työryhmämietinnössä todetaan nykytilan epäkohtana,
                      että oikeudenkäynneistä yleisissä tuomioistuimissa
                      merkittävä osa käydään puhtaasti kirjallisessa
                      menettelyssä ilman, että oikeudenkäynnin missään
                      vaiheessa toimitetaan suullista käsittelyä.

                      Edellä kerrotun tavoitteen kanssa ristiriidassa on
                      lainsäätäjän pyrkimys toisaalta lisätä kirjallista
                      menettelyä erityisesti rikosasioiden käsittelyssä.
                      Tuomioistuin joutunee lain soveltajana ottamaan
                      huomioon myös julkisuuden toteutumisen harkitessaan
                      suullisen käsittelyn toimittamisvelvollisuutta
                      asiassa, jolla voi olla ns. yleistä kiinnostavuutta.

                      Riita-asioiden käsittelyn päättyessä kirjallisessa
                      vaiheessa perusteena on yleensä  asianosaisten tekemä
                      sovinto. Osapuolet olisivat voineet ratkaista kanteen
                      kohteena olleen riidan alunperinkin itse ilman
                      erityisiä julkistamistoimia. Työryhmän työn
                      tavoitteeksi on asetettu julkisuuden lisääminen myös
                      näiden kirjallisessa käsittelyssä päättyvien asioiden
                      osalta.  Edellä kerrotussa tilanteessa
                      oikeudenkäynnin julkisuusperiaate palvelee
                      todennäköisesti enemmän yleistä tiedonhalua, kuin on
                      omiaan lisäämään luottamusta tuomioistuimen
                      toimintaan. Osapuolten päätyessä sovintoon ei
                      julkisuuden voi väittää toimivan sellaisena
                      kontrollikeinona, jolla julkisen oikeudenkäynnin
                      oikeusturvatakeita normaalisti perustellaan.
                      Käräjäoikeus ei vastusta sitä, että riita-asian
                      oikeudenkäyntiaineisto on julkista heti kun se on
                      toimitettu käräjäoikeudelle.  Voidaan kuitenkin
                      epäillä, että julkisuus saattaa muodostua tekijäksi,
                      jonka vuoksi ainakaan hallituksen esityksen mukaisen,
                      riita-asioiden sovittelua koskevan lain tarkoittamia
                      asioita ei tule ennakoitua määrää tuomioistuinten
                      soviteltavaksi.

                      Yleisöltä suljettu käsittely

                      Työryhmämietinnön mukaan suljettu käsittely olisi
                      aina harkinnanvarainen. Käräjäoikeus suhtautuu
                      myönteisesti siihen, että erottelu pakollisiin ja
                      harkinnanvaraisiin kriteereihin poistuu.
                      Asiatyyppikohtaisesti luetellut  edellytykset eivät
                      aina tosiasiallisesti ole täyttyneet. Päätös
                      suljetusta käsittelystä on perusteltua tehdä vain
                      sillä perusteella, millaista asiassa esitettävä tieto
                      on luonteeltaan. Käytäntö saattaa tosin johtaa
                      epäyhtenäiseen lain soveltamiseen tuomarin
                      kokemustaustasta ja arvokäsityksistä riippuen.
                      Ratkaisukäytäntö on kuitenkin arvioitavissa
                      asianosaisen osalta muutoksenhakumenettelyssä ja
                      tuomarikunnan kesken koulutus- ja
                      keskustelutilaisuuksissa kuten tuomioistuimen muukin
                      ratkaisutoiminta.

                      Tilanteissa, joissa kysymys suullisen käsittelyn
                      julkisuudesta on sen laatuinen, että on
                      tarkoituksenmukaista odottaa
                      muutoksenhakutuomioistuimen ratkaisua,
                      muutoksenhakumahdollisuutta voidaan käyttää myös
                      asian käsittelyn tarkoitukselliseen pitkittämiseen.

                      Pakkokeinot

                      Ehdotetut säännökset vastaavat olennaisilta osin
                      nykyisin voimassa olevaa lakia asiakirja- ja
                      käsittelyjulkisuuden osalta. Erityisesti
                      telepakkokeinojen ja teknisen tarkkailun tavoite
                      huomioon ottaen on perusteltua, että tietojen
                      julkituloa on rajoitettu.

                      Julkisuusratkaisua tehtäessä noudatettava menettely

                      Työryhmämietinnön mukaan kyseessä olisi aina
                      lainkäyttöratkaisu ja sovellettaviksi tulisivat mm.
                      säännökset asianosaisten kuulemisesta ja mahdollisuus
                      muutoksenhakuun.

                      Käytännön vaatimuksia ehdotus tukee siltä osin, että
                      tuomioistuimen ei ole pakko tehdä salassapitoa
                      koskevia päätöksiä sitä mukaa kun asiakirjoja saapuu
                      tuomioistuimeen, vaan siinä vaiheessa kun se on
                      olosuhteiden vuoksi tarpeellista. Ehdotuksen
                      perusteella tietyt asiakirjat ovat edelleen suoraan
                      lain nojalla salaisia, joten
                      oikeudenkäyntiasiakirjojen seulonta on edelleen
                      välttämätöntä mahdollisimman aikaisessa vaiheessa.

                      Laamanni                  Ilkka Tuomola

                      Käräjätuomari       Anne Halme

                      Osastosihteeri            Maritta Grönblom