LAUSUNTO

15.9.2005

Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite 		Oikeusministeriön lausuntopyyntö 22.6.2005 (OM 24/41/2004 ja
OM 38/4172002) oikeudenkäynnin julkisuussääntelyä valmistelleiden
työryhmien mietinnöistä (OM:n työryhmämietinnöt 2005:6 ja 2005:7)

Asia 		Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Viitekirjeessä pyydettynä lausuntonaan Suomen Lakimiesliitto – Finlands Juristförbund ry esittää seuraavaa:

YLEISTÄ

Työryhmät ovat antaneet erilliset ehdotukset oikeudenkäynnin julkisuutta koskevaksi lainsäädännöksi yleisissä tuomioistuimissa ja hallintotuomioistuimissa.

Kuten Lakimiesliitto on aikaisemmissakin lausunnossaan todennut, liitto kannattaa oikeudenkäyntien avoimuuden ja julkisuuden lisäämistä. Liitto pitää myös myönteisenä lähtökohtaa, että oikeudenkäynnin julkisuusnormistosta säädetään oma erityislakinsa.

Lakimiesliitto vastustaa ehdottomasti työryhmien ehdotusta, jonka mukaan julkisuus määräytyisi eri tavoin hallintolainkäytössä ja yleisissä tuomioistuimissa. Sääntelyn kohteena on oikeudenkäynnin julkisuus yleisesti ja tavoitteena tulee olla mahdollisimman suuri yhdenmukaisuus. Samasta asiasta ei siten tule 

säätää kahta eri lakia vaan säännökset tulee koota yhteen lakiin. Tällöin hallintolainkäytölle mahdollisesti välttämättömät poikkeukset voidaan ottaa huomioon järjestelmän sisällä. Yhteisellä lailla varmistetaan myös, että sääntely on yhdenmukaista, eikä aiheuta tarpeettomia tulkinnanvaraisuuksia sääntelyteknisten erojen vuoksi.

Työryhmien esittämät erilliset lait poikkeavat tarpeettomasti toisistaan sekä rakenteeltaan että sanamuodoiltaan. Paikoin on vaikea hahmottaa, onko tarkoitettu säätää asiasta eri tavalla ja miksi. Esimerkkejä löytyy 1 §:n julkisuusperiaatteen määritelmästä lähtien ainakin parikymmentä ja näistä osa vaikuttaa johtavan hieman eri lopputulokseen. Jos ehdotus kahdesta erillisestä laista hyväksytään, lakien rakenne ja pykälien sanamuodot on tarkistettava niin, ettei tulkintaongelmia synny.  

OIKEUDENKÄYNNIN JULKISUUS YLEISISSÄ TUOMIOISTUIMISSA

Lakimiesliitto suhtautuu ehdotuksen sisältöön pääosin myönteisesti.

Liitto haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota erityisesti seuraaviin kohtiin:

7§ Salassa pidettävä oikeudenkäyntiasiakirja

Työryhmä on katsonut, että henkilön yksityiselämään, terveydentilaan, vammaisuuteen ja sosiaalihuoltoon liittyviä arkaluonteisia tietoja ei tarvitse suojata niin voimakkaasti silloin, kun tieto on tuomioistuimen hallussa oikeudenkäynnin korostetusta julkisuudesta johtuen. Lakimiesliitto ei ole aivan vakuuttunut käytännön tarpeesta poiketa julkisuuslaista tältä osin, etenkin kun arkaluonteisuus -käsite on sangen epämääräinen ja arkistoa varten salaiseksi leimaamisesta luovutaan.

Arkaluonteisuudella tarkoitetaan mietinnön perustelujen mukaan sitä, että julkiseksi tulemiseen liittyisi henkilön kannalta vähäistä suurempia haitallisia seuraamuksia. Siinä tapauksessa, että näiden tietojen erilaista käsittelyä eri viranomaisessa pidetään perusteltuna, voisi olla aiheellista mainita nimenomaisesti lakitekstissä, mitä arkaluonteisuudella tarkoitetaan.

9 § Oikeudenkäyntiasiakirjan julkiseksi tulemisen ajankohta

Pykälän 1 momentin 1 kohdan mukaan oikeudenkäyntiasiakirja, kuten haastehakemus, tulee julkiseksi kun tuomioistuin on sen saanut. Tämä saattaa johtaa siihen, etenkin kun mietinnössä mainittu yleisölle avoin diaaritietojen kyselykäyttöjärjestelmä toteutuu, että julkisuuden henkilö saa tiedon häntä vastaan nostetusta kanteesta tai häntä koskevasta hakemuksesta pääsääntöisesti median välityksellä. Lakimiesliitto katsoo, että menettelyä ei voi pitää hyväksyttävänä ja se on räikeässä ristiriidassa niiden mietinnössäkin esitettyjen periaatteiden kanssa, jotka korostavat asianosaisen oikeutta saada häntä itseään koskevasta asiasta tieto suoraan viranomaiselta. On myös vaikea nähdä rikosasioiden ja siviiliasioiden välillä tältä osin niin suurta eroa, että julkisuusrajan pitäisi välttämättä olla niissä erilaiset.

Mietinnön mukaan työryhmä on käsitellyt myös sitä mahdollisuutta, että oikeudenkäyntiasiakirjojen julkiseksi tulo sidottaisiin asian tiedoksiantoon vastaajalle. Mietinnössä on todettu lyhyesti perustellen, että tällaisen menettelyn toteuttaminen olisi vaikeaa. Lakimiesliitto ei kuitenkaan näe merkittäviä vaikeuksia menettelyn toteuttamisessa ja katsoo, että sen käyttöönottoa tulisikin vakavasti harkita. Jos menettelyä muutetaan, tulisi diaaritietojen julkisuutta tällöin myös muuttaa.

Hovioikeudessa rikosasiat tulevat julkiseksi pääkäsittelyssä ja riita-asiat taas hovioikeuteen saapuessa. Jos rikosasia käsitellään kirjallisessa menettelyssä, sen oikeudenkäyntiasiakirjat tulevat julkiseksi viimeistään ratkaisua annettaessa. Lakimiesliitto ei ole vakuuttunut siitä, onko tällaiseen erotteluun syytä hovioikeuden osalta.

Lakimiesliitto toteaa vielä, että 1 momentin 1 kohdan loppuosa on vaikeasti ymmärrettävä (”…jollei ole ilmeistä, että tiedon antaminen siitä ilman painavaa syytä aiheuta asiaan osallisille vahinkoa tai kärsimystä;”). Kohtaa tulisikin selkiyttää.

Pykälän 2 momentin mukaan tuomioistuimella olisi mahdollisuus lykätä oikeudenkäyntiasiakirjan julkiseksi tuloa, jos asian julkisuus aiheuttaisi asianosaiselle vahinkoa tai kärsimystä. Lakimiesliiton mielestä menettelytapaa ei voi pitää hyväksyttävänä. Asia tulisi ratkaista lainsäädännön tasolla. Nyt laajan julkisuuden ja asianosaisen kohtuullisten oikeusturvavaatimusten välisen ristiriidan ratkaiseminen pyritään siirtämään riittämättömällä ohjeistuksella tuomioistuimen vastuulle. 

17 § Suullisen käsittelyn taltiointi

Pykälässä säädetyt suullisen käsittelyn taltioinnin rajoitukset ovat perusteltuja. Esimerkiksi televisiokameroiden paikallaolo saattaisi pahimmillaan jopa vaikuttaa kertomusten luotettavuuteen.

Ehdotuksen 2 momentti, jossa säännellään taltioinnin mahdollisuudesta oikeudenkäynnin aikana, voitaisiin Lakimiesliiton näkemyksen mukaan kirjoittaa ehdotettua jyrkempään muotoon. Mietinnön perusteluissa todetaan, että oikeudenkäynnin tallentaminen muutoin kuin ennen varsinaisen oikeudenkäynnin alkua ja ratkaisua julistettaessa olisi vain poikkeuksellisesti sallittua. Tämän poikkeuksellisuuden tulisi ilmetä paremmin myös itse säännöksestä.

Lakimiesliitto pitää myönteisenä sitä, että säännös on aikaisempiin esityksiin nähden maltillisempi eikä avaa lehdistölle samanlaisia mahdollisuuksia määrätä prosessin kulkua kuin aiemmin esitetyt mallit. Keskeistä oikeudenkäynnin julkisuuden pelisääntöjä uudistettaessa on turvata oikeudenkäynnin julkisuus asianosaisia eikä mediaa varten. Rajoitettu julkisuus on myös lähempänä nykyistä kansainvälistä käytäntöä.

23 § Tuomioistuimen ratkaisun julkisuus

Pykälässä säädetään tuomioistuimelle velvollisuus laatia julkinen seloste ratkaisusta, jos ”asia on yhteiskunnallisesti niin merkittävä tai se on synnyttänyt huomattavaa kiinnostusta julkisuudessa". 

Lakimiesliitto esittää harkittavaksi, olisiko ehdotettua lainkohtaa muutettava poistamalla siitä edellytys "huomattavasta kiinnostuksesta julkisuudessa". Julkisen selosteen laatiminen on Lakimiesliiton näkemyksen mukaan tarpeen ainoastaan yhteiskunnallisesti merkittävissä asioissa.

Muuta huomioitavaa:

2 § Soveltamisala (ks. myös 3 §)

Lain soveltamisala ulkopuolelle ei ole jätetty sovittelumenettelyä. Niin lienee kuitenkin tarkoitettu, vaikka asiasta ei mainintaa lakiehdotuksesta löydykään. Lakimiesliitto toteaa, että asiasta lienee syytä todeta väärinkäsitysten välttämiseksi.

3 § Määritelmät

Lakimiesliitto katso, että selvyyden vuoksi tuomioistuinta varten laaditut muistiinpanot ja luonnokset on suljettava oikeudenkäyntiasiakirjan käsitteen ulkopuolelle siltä osin kuin ne sisältävät ei julkista, neuvottelusalaisuuden piiriin kuuluvaa tietoa. Julkiseksi tarkoitetut osat voitaneen säilyttää oikeudenkäyntiasiakirjan käsitteen piirissä.

7 § Salassa pidettävä oikeudenkäyntiasiakirja

Pykälän 4 kohdassa määrätään oikeudenkäyntiasiakirja pidettäväksi salassa siltä osin kuin se sisältää tietoja mm. mielentilatutkimuksesta, yhdyskuntapalvelun soveltuvuusselvityksestä. Lakimiesliitto katsoo, että olisi varmuuden vuoksi syytä todeta se itsestäänselvyys, että salassapito ei koske tältä osin tutkimuksen tai selvityksen lopputulosta.

10 § Salassapitoaika

Salassapidon maksimiajaksi lisäyksineen on säädetty 120 vuotta. Lakimiesliitto katsoo, että määräaika on tarpeettoman pitkä, lyhyempi määräaika tuntuisi perustellummalta.

11 § Asianosaisen oikeus tiedonsaantiin

Pykälässä todetaan asianosaisen oikeus saada tieto muunkin kuin julkisen oikeudenkäyntiasiakirjan sisällöstä, jos se on voinut vaikuttaa hänen asiansa käsittelyyn, lukuun ottamatta tiettyjä säännöksessä erikseen mainittuja tilanteita.

Säännöksen sanamuoto mahdollistaa tiedon saamisen rajoittamisen. Mietinnön perusteluissa on todettu, että säännöstä on käytettävä rajoittavassa mielessä erittäin varovaisesti. Lakimiesliitto toteaa, että oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin periaatteesta johtuu, että kaikki jutun asiakirjat on annettava tiedoksi asianosaiselle. Esimerkiksi Ihmisoikeustuomioistuimen ratkaisussa EIT 5.7.2005 Lomaseita Oy and others v. Finland katsottiin, että Euroopan ihmisoikeussopimuksen 6 artiklan 1 kohtaa on rikottu, kun valittajalle ei ollut annettu tiedoksi vastapuolen hovioikeudelle jättämää aineistoa.

Lakimiesliitto katsoo, ettei tuomioistuimelle pidä antaa harkintavaltaa tiedon antamisessa, vaan pitäisi olla poikkeukseton sääntö, että kaikki asiakirjat annetaan tiedoksi asianosaisille.

Mietinnön perusteluista käy ilmi, että ehdotetulla kohdalla on tarkoitettu samassa oikeudenkäynnissä esitettyä materiaalia. Lakimiesliitto katsoo, että tämä rajaus lienee syytä todeta nimenomaisesti sen välttämiseksi, että tämän lainkohdan nojalla esitettäisiin vaatimuksia salaiseksi julistetusta tiedosta esimerkiksi saman tuomarin istumien muiden (vastaavanlaisten) juttujen osalta.

24 § Ratkaisusta tiedottaminen asianosaiselle

Pykälässä säädetään tuomioistuimelle velvollisuus huolehtia siitä, että asianosainen saa tiedon ratkaisusta ennen yleisöä. Ehdotetusta lainkohdasta ei aiheutune juurikaan ongelmia käräjäoikeudelle, jossa valitusmahdollisuuden vuoksi asianosainen saa etukäteen tiedon ratkaisuajankohdasta. Hovioikeuden kannalta ehdotuksen yksityiskohtaisissa perustelussa ehdotetut menettelytavat edellä olevan vaatimuksen toteuttamiseksi, kuten soitto puoli tuntia ennen ratkaisun antamista ja suullinen selostus tuomiosta voivat olla hankalia eivätkä vallan vailla värinkäsityksiä. Lakimiesliitto toteaa, että ongelma poistuisi, jos asianosaiselle annettaisiin aina prosessiosoitteeseen ilmoitus ratkaisun antamisesta. 

30 § Muutoksenhaku

Säännöksessä on ehdotettu täytäntöönpanokieltoa sen estämiseksi, että muutoksenhaku kävisi hyödyttömäksi. Pääkäsittelyjen lykkääntymisen estämiseksi olisi hyvä, että asianosaisilla olisi velvollisuus tehdä riittävän aikaisessa vaiheessa pyyntö suljetusta käsittelystä.

OIKEUDENKÄYNNIN JULKISUUS HALLINTOTUOMIOISTUIMISSA

Lakimiesliitto vastustaa erillistä lakia hallintolainkäytön julkisuudesta. Jos säännökset olisivat yhdessä laissa, erot ja niiden tarve tulisi selvemmin esiin ja paremmin harkituksi. 

Lakimiesliitto katsoo, että myös hallinto-oikeuden tulisi voida tapauskohtaisesti päättää, sisältääkö asia sellaisia yksityisyyden suojaan kuuluvia tietoja, että se tulee pitää salassa. Verovalitusten osalta yksityisyyden suoja ei aina edellytä ratkaisun ja asianosainen salaamista, jos yksityisyyden suojaa harkitaan oikeudenkäynnin julkisuuden tarpeeseen verrattuna. Jos valitus koskee esimerkiksi suurella työmaalla työskennelleen komennusmiehen päivärahaa, ei tarvetta asian salaamiselle pitäisi olla. Pikemminkin muilla työntekijöillä on tarve tietää, kohdellaanko kaikkia samoin. Samoin esimerkiksi vammaiskuljetuksen järjestämistapaa koskeva asia ei välttämättä sisällä mitään salattavaa tietoa.

Lisäksi liitto kiinnittää huomiota seuraaviin kohtiin:

3 § Oikeudenkäyntiä koskevien tietojen julkisuus

Lakimiesliitto vastustaa jyrkästi pykälän 2 momentissa säädettyä diaaritietojen salaamista. Lakimiesliiton mielestä perustetta salaamiselle ei ole. Automaattisesti asiaryhmän perusteella salaaminen poistaa julkisuudesta paljon tietoa, joka tähän mennessä on ollut julkista ilman mainittavia ongelmia. Työryhmän esittämä ongelma siitä, että julkaistava päätös voidaan yhdistää diaarin perusteella  tiettyyn henkilöön, on helposti ratkaistavissa poistamalla asianosaisen tunnistetietojen lisäksi diaarinumero, päätösnumero ja tarkka päivämäärä. 

Lakimiesliitto korostaa, että lainkäytön julkisen valvonnan kannalta on tärkeää, saada tieto esimerkiksi siitä, mitä asioita saatetaan vireille, koska ne ratkaistaan, kuka asian saattaa vireille ja ketä asia koskee. On ristiriitaista, että esimerkiksi verotuksen lopputulos on julkinen, mutta tieto valituksesta olisi salattava. 

Myös mielenterveysasioiden kohdalla diaaritiedon salaaminen on ongelmallista. Oikeusvaltiossa tulee olla saatavissa tieto siitä, että henkilö on joutunut vapaudenriiston kohteeksi – syystä riippumatta. Lisäksi asenteet mielenterveysongelmiin ovat nykyisin kehittyneet ja kehittymässä siihen suuntaan, ettei ongelmia pidetä erityisen häpeällisinä ja salattavina. 

5 § Oikeudenkäyntiasiakirjan julkisuus

Lakimiesliitto toteaa, että oikeudenkäyntiasiakirja tulisi määritellä erikseen ja käsitteen sisältö tulisi harkita uudelleen. Esitetyssä lainkohdassa diaari määritellään oikeudenkäyntiasiakirjaksi, mutta diaaritietojen julkisuudesta säädetään kuitenkin erikseen 3 ja 4 §:ssä. Diaarin sisällyttäminen oikeudenkäyntiasiakirjan määritelmään tuo vain sekavuutta julkisuuskysymykseen. Lisäksi olisi syytä harkita, mitkä valituksen kohteena olevan viranomaisen asiakirjoista kuuluvat oikeudenkäyntiasiakirjoihin. Hallinto-oikeushan saa yleensä käyttöönsä koko asiakirjavihon (esim. veroilmoituksen liitteineen) riippumatta siitä, mitä valitus koskee. Rajaamalla oikeudenkäyntiasiakirjoiksi vain valituksen kohdetta koskevat asiakirjat, olisi julkisuutta usein mahdollista laajentaa.   

Muuta huomioitavaa

18 § Maksuttomuus

Lakimiesliitto ottaa lainkohdan esimerkiksi siitä, miten esitykset poikkeavat kontrolloimattomasti toisistaan. Toinen työryhmä on esittänyt vastaavaa maksuttomuussäännöstä lakiin tuomioistuinten ja eräiden oikeushallintoviranomaisten suoritteista perittävistä maksuista.  

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja