21.1.2011

Lastensuojelun Keskusliiton lausunto 
OIKEUSMINISTERIÖLLE ADOPTIOLAINSÄÄDÄNNÖN 
UUDISTAMISTA KOSKEVASTA TYÖRYHMÄMIETINNÖSTÄ 
(OM 16/41/2007) 

Adoption toimintaympäristön muuttuessa adoption lainsäädännöllinen sääntely kaipaa kehittämistä. Nykyisten säännösten korvaaminen kokonaan uudella adoptiolailla on hyvin perusteltua. Työryhmän esitys on huolella laadittu, selkeä ja johdonmukainen. Se vahvistaa lapsinäkökulmaa adoptiossa, selkiyttää adoptioprosessia sekä adoptiota koskevaa päätöksentekoa ja parantaa asianosaisten oikeusturvaa. Pääosin työryhmän esitykset ovat kannatettavia. 

Adoption huolellisen valmistelun varmistamiseksi sekä lapsen hyvän hoidon ja kasvatuksen turvaamiseksi keskusliitto esittää säädettäväksi adoptiota hakeville pakollisen valmennuksen järjestämistä.

Keskusliitto kannattaa työryhmän esityksiä itsenäisten adoptioiden ehkäisemiseksi ja lupasäännösten kiertämisen estämiseksi.

Keskusliitto pitää tärkeänä, että lupa-asiat ja valvonta pidetään erillään adoptiotoiminnan kehittämiseen, kouluttamiseen jne. liittyvistä tehtävistä.

Lapsen edun periaate
Työryhmä on määritellyt hyvin adoptiolainsäädännön lähtökohdat ja periaatteet tähdentäen yleisenä ja ensisijaisena tavoitteena lapsen edun toteutumisen edistämistä adoptioasioissa. Esityksen yksityiskohtaisten perustelujen mukaan lapsen etua arvioitaessa voidaan soveltuvin osin ottaa huomioon lapsen huollosta ja tapaamisoikeudesta annetussa laissa (LHT 1 §) säädetyt lapsen huollon tavoitteet sekä lastensuojelulain (LsL 4 § 2 mom.) säännökset lapsen etua arvioitaessa huomioon otettavista seikoista (s. 76). Itse lakitekstissä nämä lapsen etua konkretisoivat säännökset jätetään kuitenkin mainitsematta. Kyseiset säännökset koskevat kaikkia lapsia ja velvoittava viittaus niiden soveltamiseen tulee kirjata adoptiolakiin.

Adoption edellytykset
Työryhmän esityksen perustelujen mukaan lähtökohtaisesti priorisoidaan kahden adoptiovanhemman perheet. Toisin sanoen lapsi sijoitetaan ensisijaisesti sellaiseen perheeseen, jossa hän saa kaksi adoptiovanhempaa (kahden vanhemman vaatimus ei kuitenkaan ole ehdoton) (s. 93). Tätä periaatetta ei kuitenkaan ole kirjoitettu lakitekstiin, eikä mikään säännöksissä viittaa tällaisen periaatteen olemassaoloon.

Työryhmän mielestä ei ole lapsen edusta johtuvaa tarvetta adoptionhakijoiden piirin laajentamiselle siten, että avopuolisoiden yhteisadoptio tehtäisiin mahdolliseksi. Työryhmän toimeksiantoon ei ole kuulunut arvioida sitä, tulisiko mahdollisuus yhteisadoptioon laajentaa koskemaan rekisteröidyssä parisuhteessa eläviä henkilöitä. Toisin sanoen tältäkin osin työryhmä pitäytyy nykyiseen lainsäädäntöön, jonka mukaan rekisteröidyssä parisuhteessa (samaa sukupuolta olevat) henkilöt eivät voi adoptoida yhdessä. 

Rekisteröidyssä parisuhteessa elävä henkilö voi kuitenkin adoptoida alaikäisen lapsen yksin parisuhdekumppaninsa suostumuksella (13 §). Niin ikään rekisteröidyssä parisuhteessa elävä voi adoptoida kumppaninsa lapsen perheen sisäisenä adoptiona. Toisin sanoen rekisteröidyn parisuhteen molemmilla osapuolilla on mahdollisuus adoptoida sama lapsi erikseen. Tälle järjestelylle on vaikea löytää lapsen edusta lähteviä perusteluja.

Adoptionhakijan vähimmäisikää sekä adoptoitavan ja adoptionhakijan välistä ikäeroa koskevat esitykset ovat kannatettavia. Adoptionhakijan enimmäisikärajaksi esitettyä 50 vuotta keskusliitto pitää liian korkeana. Enimmäisiän voisi olla muiden Pohjoismaiden lainsäädännön tai niissä noudatettavan käytännön mukaisesti vähintään viisi vuotta alempi. Erityisistä syistä kuten esimerkiksi jos adoptoitava on hakijan aviopuolison lapsi tai hakijan oma, aikaisemmin adoptiolapseksi annettu lapsi, enimmäisikärajasta voitaisiin kuitenkin poiketa.

Adoptioneuvonta ja -valmennus
Adoptoitavat lapset ovat entistä vanhempia ja tarvitsevan entistä useammin erityistä tukea ja hoitoa. Adoption onnistumisen varmistamisessa adoptiovanhempien valinnan, valmennuksen, ohjauksen ja tuen merkitys korostuu entisestään. Adoptioneuvontaa koskevien säännösten täsmentämistä ja selkeyttämistä koskevat ehdotukset ovat kannatettavia.

Työryhmän mielestä on tarpeen kehittää kotimaista adoptioprosessia siten, että jo ennen lapsen sijoittamista varmistutaan huolellisesti siitä, että suunniteltu adoptio on lapsen edun mukainen. Samalla voidaan osaltaan vahvistaa kotimaasta adoptiolasta toivovien hakijoiden oikeusturvaa (s. 41).

Työryhmän ehdotukset adoptioneuvonnan kehittämiseksi ovat kannatettavia, esimerkiksi lapsen asioista vastaavan sosiaalityöntekijän nimeäminen adoptoitavalle lapselle. Niin ikään on kannatettava esitys, jonka mukaan lapsen sijoitus adoptionhakijoiden luokse tehdään lapsen asioista vastaavan sosiaalityöntekijän ja toisen sosiaalityöntekijän tai muun lastensuojeluun perehtyneen työntekijän parityönä (27 § 4 mom.).

Keskusliiton mielestä adoption huolellisen valmistelun turvaamiseksi ja adoption onnistumisen varmistamiseksi tulisi adoptioneuvonnan kehittämisen lisäksi säätää pakolliseksi adoptionhakijoiden valmennus.

Itsenäiset adoptiot (lupamenettely)
Työryhmä esittää itsenäisten adoptioiden ehkäisyä ja rajoittamista saattamalla ne lupamenettelyn piiriin, edellyttämällä adoption yleisten lupaehtojen täyttymistä ja sitä, että hakijalle on annettu adoptioneuvontaa. Keskusliitto pitää esitystä tärkeänä ja kannatettavana itsenäisiin adoptioihin liittyvien epäkohtien ja riskien (lapsen biologisten vanhempien asianmukaisen suostumuksen puuttuminen, lapsikauppa, lapsen taustan selvittämisen puutteellisuus) välttämiseksi sekä lupasäännösten kiertämisen estämiseksi. 

Lapsen oikeus tietää alkuperänsä
Omaa alkuperää koskeva tieto on lapsen identiteetin kehittymisen kannalta tärkeää. Se on myös YK:n lapsen oikeuksien sopimuksen määrittelemä lapsen oikeus. Keskusliiton mielestä tieto biologisten vanhempien henkilöstä tulisi antaa 12 vuotta täyttäneelle lapselle hänen sitä pyytäessä. Lisäksi lakiin tulisi kirjata ohjaava periaate, että jo tätä nuoremmalle lapselle tulee hänen ikänsä ja kehitystasonsa mukaisesti kertoa hänen taustastaan.

Adoption jälkipalvelu
Keskusliiton mielestä kotimaisten ja kansainvälisten adoptioiden jälkipalvelun tulee olla yhdenvertaisessa asemassa. Ei voida pitää hyväksyttävänä, että ensin mainittu olisi maksuton sosiaalipalvelu ja jälkimmäisestä aiheutuvat kustannukset katettaisiin palvelunantajan perimällä palvelumaksulla. 

Adoptioasioiden hallinto
Keskusliitto pitää tärkeänä, että lupa-asiat ja valvonta pidetään erillään adoptiotoiminnan kehittämiseen, kouluttamiseen jne. liittyvistä tehtävistä.

Adoptio ja lastensuojelu
Lastensuojelun sijaishuollossa on (käytännössä) pysyvästi sijoitettuja lapsia, joiden edun mukaista olisi lapsen huollon siirtäminen sijaisvanhemmille tai lapsen adoptointi. Lastensuojelulaki sallii kyseiset menettelyt, mutta niiden soveltaminen käytännössä on äärimmäisen harvinaista. Suurelta osin tämä johtunee siitä, että lainsäädännössä ei ole asiaa koskevia menettelytapa- ym. säännöksiä ja velvoitteita. Keskusliitto pitää valitettavana, että työryhmä ei käsitellyt lainkaan tähän liittyvää problematiikkaa.