HELSINGIN 	
MAISTRAATTI 	
	18.2.2011

OM 16/41/2007
OM014:00/2008 Adoptiolainsäädännön uudistamista koskeva työryhmämietintö   

Lausunto oikeusministeriölle 

	 
Maistraatti tallettaa väestötietojärjestelmään adoptiota koskevat tiedot toimialueellaan asuvien osalta ja niiden ulkosuomalaisten eli ulkomailla vakinaisesti asuvien osalta, joiden väestökirjanpitäjä se on. Lisäksi Helsingin maistraatti käsittelee rekisteröintiin liittyvät asiat niiden Suomen kansalaisten osalta joilla ei ole lainkaan kotikuntaa tai väestökirjanpitokuntaa Suomessa.

Ehdotetun lain 69 §:ssä säädetään niistä perusteista, joiden täyttyessä vieraassa valtiossa tapahtunutta adoptiota pidetään ilman eri toimenpidettä pätevänä Suomessa.

69 §:n 1 momentin mukaan vieraassa valtiossa 6 luvussa tarkoitetun adoptioluvan mukaisesti tapahtunut adoptio on ilman eri vahvistusta pätevä Suomessa. Ehdotettu säännös vastaa nykyisin voimassa olevan lain 38 §:n 2 momenttia ja on selkeä maistraatin näkökulmasta. 

Ehdotettu 69 §:n 2 momentti vastaa pääosin voimassa olevan lain 38 §:n 1 momenttia, mutta erona nykyiseen säännökseen kotipaikka- ja kansalaisuusliittymä on poistettu. Vieraassa valtiossa tapahtunut adoptio tunnustetaan näin ollen ilman eri vahvistusta vain, jos kummankin hakijan asuinpaikka on adoption ajankohtana ollut kyseisessä valtiossa (kohta 1) tai jos adoptio on pätevä hakijoiden asuinpaikkavaltiossa (kohta 2).

Kohdan 1 mukaan vieraassa valtiossa tapahtunut adoptio on ilman eri vahvistusta pätevä Suomessa, jos kummallakin adoptionhakijalla on adoption ajankohtana ollut asuinpaikka kyseisessä valtiossa ja he ovat asuneet siellä keskeytyksettä vähintään vuoden ajan välittömästi ennen adoptiota; tai

kohdan 2 mukaan vieraassa valtiossa tapahtunut adoptio on ilman eri vahvistusta pätevä Suomessa, jos adoptio on pätevä siinä valtiossa, jossa hakijoilla on adoption ajankohtana ollut asuinpaikka ja jossa he ovat asuneet keskeytyksettä vähintään vuoden ajan välittömästi ennen adoptiota.

Ehdotetun lain 69 §:n 3 momentin mukaan jos 2 momentissa tarkoitettuun adoptioon on tullut hakea adoptiolupa, adoptio on kuitenkin pätevä Suomessa vain, jos lupa on myönnetty. Säännös vastaa voimassa olevan lain 38 §:n 2 momenttia.

2  momentin 1 kohdan vaatimus hakijoiden välittömästä ja keskeytyksettömästä vähintään vuoden pituisesta asumisajasta lapsen alkuperävaltiossa selkeyttää tilannetta nykyiseen verrattuna ja todennäköisesti estää tapauksia, joissa hakijat muuttaisivat tiettyyn valtioon yksinomaan adoption toteuttamista varten.

2 momentin 2 kohta, jonka mukaan vieraassa valtiossa tapahtunut adoptio on ilman eri vahvistusta pätevä Suomessa, jos adoptio on pätevä siinä valtiossa, jossa hakijoilla on adoption ajankohtana ollut asuinpaikka ja jossa kumpikin hakija on asunut keskeytyksettä vähintään vuoden ajan välittömästi ennen adoptiota, tuottaa soveltamisvaikeuksia niissä tapauksissa joissa hakijoiden tosiasiallinen asuinpaikkavaltio tunnustaa päteväksi lapsen alkuperävaltiossa tehdyn adoption, mutta joissa vaatimus kummankin hakijan vähintään vuoden ajan keskeytyksettä kestäneestä asumisesta kyseisessä valtiossa välittömästi ennen adoptiota ei täyty yksiselitteisesti väestötietojärjestelmässä olevien tietojen perusteella.

Todennäköisesti näytön saaminen tosiasiallista asumista koskevien edellytysten täyttymisestä saattaa muodostua erittäin ongelmalliseksi, koska yksinomaan väestötietojärjestelmään tehtyjä asumista koskevia merkintöjä ei voida pitää sellaisinaan riittävinä lain edellyttäminä asumista koskevina selvityksinä tältä osin. Asumisedellytysten täyttymistä koskeva selvitys tulee siten käytännössä saada ulkomaisesta asuinvaltiosta. 

Lakiehdotuksen mukaan jolleivat 69 §:ssä säädetyt edellytykset täyty, voidaan ulkomainen adoptio vahvistaa hovioikeuden päätöksellä, jos 74 §:n mukaiset vahvistamisen edellytykset ovat olemassa.

Ehdotetun lain 74 §:n 4 momentin mukaan silloin jos adoptioon on tullut hakea adoptiolupa, hovioikeus saa vahvistaa adoption päteväksi vain, jos lupa on myönnetty.
 
Nyt voimassa olevan lainsäädännön mukaisesti maistraatti on usein niissä tapauksissa, joissa se ei ole voinut katsoa ulkomailla annetun adoptiopäätöksen olevan tunnustamiskelpoisen, ohjannut asiakkaan hakemaan päätökseen Helsingin hovioikeudelta vahvistamista. 

Ehdotettu säännös, jonka mukaan hovioikeus ei saa vahvistaa adoptiota päteväksi, ellei adoptiolupaa ole myönnetty, tulee hyvin todennäköisesti lisäämään maistraatissa adoption rekisteröintiä koskevien hylkäyspäätösten määrää. 

Väestötietoyksikön rekisteripäällikkö		Tuovi Kontio