Oikeusministeriö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO 

OIKEUSMINISTERIÖLLE,
Asia: 	Lausuntopyyntö OM 16/41/2007 arviomuistiosta koskien lapseksiottamisesta annetun lain uudistamistarpeita 

Pyydettynä lausuntonaan Pelastakaa Lapset haluaa kunnioittavasti todeta seuraavaa: 
 
Yleistä  
Pelastakaa Lasten mielestä adoptiolain muutostarpeesta laadittu arviomuistio on erittäin hyvä. Siinä on ansiokkaasti tuotu esiin niitä lukuisia seikkoja, jotka osoittavat lakimuutoksen tarpeellisuuden ja ajankohtaisuuden. On äärimmäisen tärkeää, että ottolapsilain muutostarpeita arvioidaan kokonaisuudessaan eikä pelkästään yksittäisen kysymyksen osalta. Lakia ei ole uudistettu pitkään aikaan eikä se vastaa nykypäivän tarpeisiin. Jäljempänä lausunnossa sanoja adoptio ja lapseksiottaminen käytetään samassa merkityksessä.
Lain tulee olla lapsilähtöinen. Viittaukset lapsen etuun tulee toteuttaa siten, kuin uudessa lastensuojelulaissa on tehty. Lastensuojelulain 4§2mom:ssa on selkeästi pyritty määrittelemään, mitä lapsen edulla tarkoitetaan. Myös adoption tulee toteutuessaan turvata edellä mainitussa lainkohdassa kuvatut olosuhteet. Lakiuudistusta tulee tarkastella myös lapsen kuulemisen ja osallisuuden lisäämisen näkökulmasta (Haagin sopimus 4 art. d-kohta ja uusi lastensuojelulaki 4§2mom ja 4 luku).
On tärkeää, että adoptiolainsäädäntöä uudistettaessa on entistä paremmin kiinnitettävä huomiota kaikkiin adoption osapuoliin eli adoptoitavaan lapseen, lapsen adoptioon luovuttaviin vanhempiin sekä adoptiolasta toivoviin. 
Pitkään niin kotimaista kuin kansainvälistä adoptiotyötä tehneenä järjestönä Pelastakaa Lapset on käytettävissä lakiuudistuksen jatkotyöskentelyssä.
 
3  Perheen sisäinen adoptio samaa sukupuolta olevan parin perheessä 
Pelastakaa Lapset kannattaa lapsen edun näkökulmasta mahdollisuutta perheen sisäiseen adoptioon rekisteröidyssä parisuhteessa. Lapsia elää jo nyt tosiasiallisesti samaa sukupuolta olevien perheissä ja heidän oikeudellista asemaansa voidaan vahvistaa mahdollistamalla perheen sisäinen adoptio. Lapsen edun kannalta on kuitenkin perusteltua, että tämä mahdollisuus rajataan tilanteisiin, joissa parisuhde on mahdollisimman kestävä ja vakiintunut. Näin ollen lapsen biologisen vanhemman ja hänen samaa sukupuolta olevan puolisonsa parisuhteen tulee olla rekisteröity. Tällöin tilanne rinnastuu miehen ja naisen muodostamiin pareihin, joilta myös perheen sisäisissä adoptioissa edellytetään avioliittoa. 
Pelastakaa Lapset ei kannata mietinnössä ”Lapset ja rekisteröity parisuhde” (2003) ehdotettua mahdollisuutta tietyissä tapauksissa ottaa yhdessä ottolapseksi myös sellainen, esim. lähipiiriin kuuluva lapsi, joka ei ole kummankaan osapuolen biologinen lapsi. Perheen valinta adoptoitavalle lapselle on aina tehtävä lapsen edun mukaisesti, jolloin harkittavaksi voi tulla myös lähipiiriin kuuluva perhe. Tästä seikasta ei pidä tehdä samaa sukupuolta olevien yhteisadoption mahdollistavaa poikkeusta. Samaa sukupuolta olevien yhteisadoption mahdollisuus on erikseen ratkaistava kysymys, johon kyseessä olevassa arviomuistiossa ei oteta kantaa. 
 
4 Ottolapsineuvontaa ja kotimaista adoptioprosessia koskevan sääntelyn kehittäminen 
4.2. Ottolapsineuvonnan sisältö 
Adoptioneuvonnan taso on kansallisesti hyvin vaihtelevaa. Huolestuttavan usein joudutaan toteamaan, ettei adoptioneuvonnan antajalla ole riittävää asiantuntemusta ja kokemusta, jotta hän voisi valmentaa ja arvioida adoption hakijoita lapsen edun turvaamisen edellyttämällä tavalla. Adoption kannalta aivan keskeisiäkään asioita ei välttämättä käsitellä saatikka arvioida. Varsinkin pienemmissä kunnissa adoptioneuvontojen määrä on niin vähäinen, ettei kokemusta ja eritysosaamista pääse kertymään. 
Adoptioneuvonta on erityistä ammattitaitoa vaativaa sosiaalityötä, jonka riittävän korkeaa tasoa Suomessa tällä hetkellä ei pystytä turvamaan kaikille. Adoptioneuvonnan epäonnistuminen yhdenkin asiakkaan kohdalla voi saada aikaan kauaskantoiset seuraukset, pahimmillaan niin, että adoptio ei turvaa lapsen etua ja epäonnistuu. 
Pelastakaa Lasten mielestä adoptioneuvonnan riittävän korkea taso on turvattava ja sen laatua on valvottava. Adoptioneuvonnan vähimmäissisältö tulee laissa säännellä tarkemmin, jotta sitä pidettäisiin riittävän velvoittavana. Sisältö tulee määritellä siten, että käsiteltävien asioiden perusteella voidaan tulla vakuuttuneeksi siitä, että on lapsen etu tulla adoptoiduksi juuri kyseiseen perheeseen.  Yksi tapa määritellä adoptioneuvonnan sisältöä voisi olla luettelo käsiteltävistä asioista, joita STM:n oppaan ”Ottolapsineuvonta – opas ottolapsineuvonnan antajille” mukaan tulee kirjata kansainvälistä adoptiolasta toivovien adoptionhakijoiden olosuhteista tehtävään selvitykseen (kotiselvitys). Kyseessä on sisällöltään niin tärkeä asia, että ratkaisuvaihtoehtojen työstämistä tulee jatkaa lainvalmistelussa.
Pelastakaa Lapset haluaa erityisesti korostaa sitä, että asiantuntevaa adoptioneuvontaa on annettava adoption kaikille osapuolille eli adoption hakijoiden lisäksi myös lapsen adoptioon luovuttaville vanhemmille sekä adoptoitavalle lapselle. Adoptioneuvontaa voidaan ja sitä tulisikin toteuttaa myös biologisten vanhempien kanssa tehtävänä lastensuojelutyönä, kun kysymyksessä on lastensuojelun piirissä oleva perhe. Adoptio tulisi nähdä yhtenä lastensuojelukeinona ja rohkeasti pohtia sen mahdollisuutta, jos edellytykset näyttäisivät olevan käsillä. Nykyisin lastensuojelutyössä adoption vaihtoehtoa ei oteta esille tai edes harkita. Jopa vanhempien tahdon vastainen adoptio on lain mukaan tietyin edellytyksin mahdollinen, mutta ne ovat Suomessa erittäin harvinaisia, vaikka lapsen etu sitä edellyttäisi. Lastensuojelun tarjoamat työkalut, kuten edunvalvojan määrääminen lapselle, tulisi myös muistaa tässä yhteydessä. Pelastakaa Lapset esittää harkittavaksi, että esimerkiksi lain esitöihin sisällytettäisiin laajemmin esimerkkejä tilanteista, joissa vanhempien tahdonvastaista adoptiota tulisi käyttää tai edes harkita käytettäväksi. Myös niin sanotun avoimen adoption mahdollisuus tulisi muistaa ja olla tarvittaessa selvitettävissä.
Adoptioneuvonnassa työskentelevän henkilökunnan riittävä ammattitaito on turvattava. Adoptioneuvonnassa tulee olla riittävää osaamista sosiaalityöhön, lapsen kehitykseen ja lapsen oikeuksiin liittyen. Adoptioneuvontaa saavat antaa vain pätevät sosiaalityöntekijät, joten kelpoisuusehto tulee kirjata lakiin. 

Jälkipalvelu 
Adoption ns. jälkipalvelu on laissa puutteellisesti säännelty. Ensinnäkään laki ei tunne jälkipalvelu-sanaa. Käsitteen sisältö on myös hyvin epämääräisesti ja vaillinaisesti kirjattu lakiin. Lapseksiottamisesta annetun lain 16§ ja 19§1mom 3-kohdassa puhutaan ainoastaan adoption jälkeen annettavasta tuesta. 49a§:ssä puhutaan adoption osapuolten oikeudesta tietojen saantiin oikealla tavalla ohjattuna. Nykyisin syntyy epäselvyyttä siitä, mitä jälkipalveluun kuuluu, kenellä on velvollisuus sen antamiseen ja kenellä oikeus sen saamiseen. On myös selkeästi määrittelemättä, kenen velvollisuuteen kuuluu jälkipalvelusta maksaminen. Haagin yleissopimuksessa (1993) lasten suojelusta sekä yhteistyöstä kansainvälissä lapseksiottamisasioissa 9c artiklassa säädetään: Keskusviranomaiset ryhtyvät itse taikka viranomaisten tai valtiossaan asianmukaisesti valtuutettujen toimielinten välityksellä kaikkiin aiheellisiin toimiin erityisesti edistääkseen lapseksiottamisasioissa annettavien neuvonta- ja seurantapalveluiden kehittämistä valtiossaan. 
Adoptio on ensisijaisesti lastensuojelutyötä. Adoption kautta kodin tarvitsevilla lapsilla on kaikilla taustassaan vähintään yksi, monilla useita lapsuuden hylkäämiskokemuksia. Ulkomailta adoptoidut lapset ovat kaikki syntymämaassaan huostaan otettu ja sijoitettu lastenkotiin tai sijaisperheeseen. Monilla lapsilla on tiedossa olevia terveyteen ja kehitykseen liittyviä erityistarpeita ja traumaattisia kokemuksia, joita on mahdollisuus adoption jälkeen hoitaa kuntouttavalla ja korjaavalla hoidolla. Samoin kuin lastensuojelulaki takaa lapsille heidän tarpeistaan lähtevän hoidon, tulisi adoptiolaissa jälkipalvelun yhteydessä huomioida adoptiolasten terveyteen ja kehitykseen liittyvät tarpeet tarkemmin. 

Adoption jälkipalvelu tulisi määritellä tarkemmin adoptoidun lapsen näkökulmasta koskemaan kaikkea lapsen ja hänen perheensä lapsen eri ikävaiheissa tarvitsemaa perheen ulkopuolista tukea silloin, kun kyseessä on adoptioon liittyvät kysymykset tai adoptiosta (kuten adoption taustalla olevat asiat tai adoptoiduksi tulemisesta) aiheutuneet syyt. 

Pelastakaa Lasten Adoptiolapsille Eheämpi elämä -projektissa kehitetään jälkipalveluun työvälineitä lapsen tarpeista lähtien adoption eri vaiheisiin. Projektissa on mm. laadittu opas lapsen hakumatkalle syntymämaasta Suomeen, perheille tarjotaan kiintymyssuhteeseen tukea lapsen tultua perheeseen Hollannissa kehitetyn mallin mukaisesti. Pelastakaa Lapsissa on myös kehitetty esi- ja alakouluikäisille ulkomailta adoptoiduille lapsille vertaisryhmämalli oman elämäntarinan työstämiseksi, nuoruusikäisillä on jälkipalvelussa omat tarpeensa identiteettikysymystensä ja oman taustansa pohtimisen suhteen, joihin ollaan luomassa palveluja yhdessä adoptoitujen nuorten kanssa. Nuorilla aikuisilla jälkipalvelu voi aktivoitua mm. perheen perustamisen yhteydessä ja aikuisilla monissa elämän käännekohdissa. Kaikilla adoptoiduilla jälkipalvelutarve voi aktivoitua myös traumaattisen taustan ja menetysten työstämisen yhteydessä ja elämän mukanaan tuomat uudet kriisit voivat aktivoida aiemmin koettua. 
Arviomuistiossa todetaan, että nykyisen lain mukaan jälkipalvelu näyttää kuuluvan sekä ottolapsineuvontaan, että kansainväliseen lapseksiottamispalveluun. Pelastakaa Lasten mielestä vastuu jälkipalvelusta on kansainvälisissä adoptioissa tarkoituksenmukaista jakaa adoptioneuvonnanantajan ja kansainvälisen adoptiopalvelunantajan kesken. Jälkipalveluun tulee kuulua velvollisuus asiakirjojen säilyttämiseen, niistä tietojen antamiseen ja käsittelyyn sekä adoptioon liittyvien muiden asioiden käsittelyyn ja tarvittavan tuen antamiseen. On varmistuttava siitä, että jälkipalvelun tarjoajalla on riittävät ammatilliset valmiudet. Jälkipalveluun tulee kuulua ammatillinen sosiaalityö, jotta sitä voidaan antaa oikealla tavalla ohjattuna. Oikeus jälkipalveluun tulee olla adoptiolapsella, adoptiovanhemmilla, biologisilla vanhemmilla, adoptoidun sisaruksilla ja jälkeläisillä. Tämän tulisi koskea myös ulkomailla olevia biologisia vanhempia ja –sisaruksia. 
Kansainvälisissä adoptioissa kansainvälisen adoptiopalvelunantajan tehtävänä olisi tarvittaessa ja mahdollisuuksien mukaan yhteyksien mahdollistaminen ulkomaille sekä lapsen syntymämaahan suuntautuvien matkojen järjestäminen. Matkat syntymämaahan edellyttävät monipuolista valmistelua ja lapsen ja adoptioperheen valmentamista. Lainvalmistelussa on mietittävä, mitä kaikkea kansainvälisen adoptiopalvelunantajan tehtäviin jälkipalvelun tarjoamisessa katsotaan kuuluvan. 
Jälkipalvelun maksajana ei Pelastakaa Lasten mielestä tule olla jälkipalveluun oikeutettu henkilö. Maksullisuus ei saa tulla esteeksi jälkipalvelua tarvitsevalle. Jälkipalvelu ja sen sisältämät toimenpiteet tulee ymmärtää laajasti. Jälkipalvelun tulee olla lakisääteinen oikeus adoptiolapselle ja hänen perheelleen. Adoptiolapsen hoidon turvaamiseksi heille on taattava mahdollisuus tarvitsemaansa hoitoon ja kuntoutukseen samalla tavalla kuin lastensuojelun asiakkaana oleville lapsille taataan. Jälkipalvelu on osa adoptioneuvontaa ja siten yksi vaihtoehto on, että jälkipalvelun hakijan kotikunta maksaa palvelusta. Maksuvelvollisuuden piiriin kuuluvat toimenpiteet on ilmeisesti erikseen määriteltävä, jotta maksaja tietää maksuvelvollisuutensa rajat.  
 
Adoptiovalmennus 
Adoptioneuvonnan lisäksi annettavaa adoptiovalmennusta voidaan lapsen edun näkökulmasta aina pitää kannatettavana. Varsinkin jos adoptioneuvonta on tasoltaan puutteellista, tulisi adoption hakijoille olla tarjolla täydentävää valmennusta.  
Pelastakaa Lapset pitää ensisijaisena, että Suomessa turvataan adoptioneuvonnan riittävän korkea taso. Parhaimmillaan adoptioneuvonta on jo itsessään valmentavaa. Se voi sisältää mahdollisuuden osallistua valmennusryhmään osa adoptioneuvontaprosessia. Tällöin erillisen adoptiovalmennuksen ei tarvitse olla adoption edellytyksenä, mutta aina suositeltavana lisänä. 

4.3	Ottolapsineuvonnan epääminen ja muutoksenhakumahdollisuus 
Pelastakaa Lapset pitää kannatettavana, että adoptioneuvonta voidaan tietyissä tapauksissa keskeyttää. Adoptioneuvonnan epäämiseen kokonaisuudessaan ei ole tarvetta, muutoin kuin adoption ehdottomien esteiden ollessa käsillä. Joissakin tilanteissa voi kuitenkin olla ilmeistä, ettei adoptioneuvonta voi johtaa adoptioon. Tällöin adoptioneuvonta on tarkoituksenmukaista keskeyttää. 
Adoptionhakijoiden oikeusturvan kannalta on kuitenkin tärkeää, että keskeyttämispäätöksestä on valitusoikeus. Kunnan sosiaalihuollosta vastaavan toimielimen antaman valituskelpoisen hallintopäätöksen lisäksi ottolapsitoimistolla tulee olla oikeus antaa valituskelpoinen hallintopäätös. Adoptioneuvonnan ostopalvelusopimuksen tehdessään kunta nimenomaisesti ostaa Pelastakaa Lapsilta adoptioneuvonnan asiantuntemusta. Pelastakaa Lapset ei pidä hyvänä muistiossa esitettyä ehdotusta, että adoptioneuvonnan keskeytysvalitus oikaisuvaatimuksena siirtyisi kunnan ratkaistavaksi.  Valituksen tulisi ohjautua suoraan riippumattoman tahon, tässä tapauksessa hallinto-oikeuden ratkaistavaksi.  

4.4 Ottolapsineuvonnasta erillinen edellytysten arvioiminen kotimaisissa adoptioissa 
Pelastakaa Lapset kannattaa ehdotusta kotimaisissa adoptioissa myönnettävästä adoptioluvasta. Lapsen edun näkökulmasta ja adoptionhakijoiden oikeusturvaa ajatellen on hyvä, että ennen lapsen sijoittamista adoptionhakijoiden luo vanhemmuuden edellytyksiä arvioi myös adoptioneuvonnasta erillinen taho. Pelastakaa Lapset haluaa kuitenkin korostaa, kuten muistiossakin on todettu, että adoptiolupa ei ole tae adoptiolapsen saamiselle. Adoptionhakijoilla ei myönnetystä adoptioluvasta huolimatta ole oikeutta saada adoptiolasta. Adoptioneuvonnan antajan tehtävänä on edelleen pyrkiä löytämään kullekin adoptoitavalle lapselle juuri sellaiset vanhemmat, jotka parhaiten voivat vastata kyseisen lapsen tarpeisiin. 
Pelastakaa Lasten mielestä lupaviranomainen voi olla sama kuin kansainvälisissä adoptioissa. Yhdenmukaisten periaatteiden ja vaatimustason noudattaminen on tärkeää. Tuomioistuin päättäisi edelleen adoption vahvistamisesta. 
Lupamenettelyyn muistiossa ehdotettu perheen sisäisiä adoptioita koskeva poikkeus on kannatettava. Pelastakaa Lasten mielestä poikkeussääntöä tulisi voida soveltaa myös tilanteissa, joissa sijaisperhe haluaa adoptoida perheessä pitkään sijoitettuna olleen lapsen. Tämä edellyttää tietenkin, että adoption edellytykset ovat olemassa ja adoptio toteuttaa lapsen etua. 

5 Kansainvälistä lapseksiottamispalvelua kokevan sääntelyn kehittäminen 

5.2 Adoptoiminen valtiosta, jossa suomalaisella palvelunantajalla ei ole yhteistyötahoa 
Nykyisin lapsia adoptoidaan ulkomailta Suomeen kansainvälisissä adoptioissa pääsääntöisesti noudatettavan menettelyn ohi. Tällöin tarkoitetaan tilanteita, joissa adoptoijat asuvat Suomessa ja adoptoitava lapsi valtiossa, jossa suomalaisella palvelunantajalla ei ole yhteistyötahoa. Kiinnostus tällaista toimintaa kohtaan on lisääntynyt eikä selkeitä menettelysääntöjä ole. Joissain tapauksissa perusteet tällaiseen adoptioon ovat ymmärrettäviä ja hyväksyttäviä. Päinvastaisissa tapauksissa kyseenalaisena perusteena saattaa taas olla esimerkiksi se, että adoptioluvan saaminen Suomen adoptiolautakunnalta näyttää epätodennäköiseltä.  
Näiden ns. itsenäisten adoptioiden ongelmat on muistiossa tuotu hyvin esiin (ss. 12-13 ja 20-22). Erityisesti valvonnan puute on huolestuttavaa. Hakijoiden soveltuvuutta adoptiovanhemmiksi voidaan yleensä arvioida vasta jälkikäteen ja adoptioprosessin asianmukaisuuden valvonta puuttuu täysin.  
Pelastakaa Lapset yhtyy täysin muistiossa esitettyyn ehdotukseen, että mahdollisuutta käyttää itsenäistä adoptioita kansainvälisen adoption keinona selvästi rajoitetaan. Erityisesti on torjuttava mahdollisuus käyttää itsenäistä adoptiota lupamenettelyn kiertämiseen.  
Jos mahdollisuus on poikkeuksellisia tilanteita varten säilytettävä, tulisi samalla varmistua siitä, että tällöin noudatetaan kansainvälisessä adoptiossa pääsääntöisesti sovellettavia menettelytapoja. Etukäteen tulee ensinnäkin arvioida adoptiota toivovien edellytykset adoptiovanhemmiksi. Tämä voidaan toteuttaa adoptioneuvonnan ja esimerkiksi lupamenettelyn kautta. Adoptioprosessin täytyy lisäksi edetä kontrolloidusti, jolloin siihen liittyy kansainväliseen adoptiopalvelunantoon kuuluvat tehtävät. Nämä tehtävät voitaisiin muistiossa esitetyin tavoin uskoa joko keskusviranomaiselle tai poikkeusluvalla palvelunantajalle.    
Lisäksi laissa tulee selvästi säännellä se, että hovioikeudella on adoption pätevyyden vahvistamista koskevaa hakemusta käsitellessään velvollisuus asiallisesti tutkia, että adoptio on lapsen edun mukainen. 

5.3 Lapseksiottamispalvelun keskeyttäminen  
Pelastakaa Lapset kannattaa muistiossa esitettyä muutosta, että kansainvälisen adoptiopalvelunantajan oikeudesta keskeyttää adoptiopalvelu säädetään laissa ja tästä päätöksestä olisi valitusoikeus. Lisäksi täydentäisimme/täsmentäisimme keskeyttämisoikeuden mahdollistavaa tekstiä sisällyttämällä siihen tilanteen, jossa olosuhteiden muuttumisen vuoksi on ilmeistä, että edellytykset adoptiovanhemmuuteen ovat olennaisesti heikentyneet. 

5.4 Lapseksiottamispalvelun valvonta 
Pelastakaa Lasten mielestä kansainvälisen adoptiopalvelun valvonta voitaisiin asettaa adoptiolautakunnan tehtäväksi. Tämä edellyttää ehdottomasti, että lautakunnalla on riittävät resurssit käytössä. Valvonnan kannalta olisi esimerkiksi erittäin tärkeää vierailla ulkomaisten adoptiopalvelunantajien luona. Niin adoptioneuvonnassa kuin kansainvälisessä adoptiopalvelussa työskentelevän henkilökunnan riittävä ammattitaito on turvattava. Kansainvälisessä adoptiopalvelussakin tulee olla riittävää osaamista lapsen kehitykseen, lapsen oikeuksiin ja sosiaalityöhön liittyen. 
 
6 Lupamenettely lapseksiottamisasioissa 
Pelastakaa Lapset pitää tärkeänä, että lupamenettelyssä turvataan riittävä asiantuntemus ja yhdenmukainen käytäntö. Näin ollen lupa-asioiden käsittely voitaisiin säilyttää lautakunnassa, mutta tarkoituksenmukaisemmin organisoituna ja resurssoituna. Vaikuttaa välttämättömältä erottaa lupa-asioiden käsittely muista keskusviranomaiselle kuuluvista tehtävistä. Jos lupa-asioiden käsittely siirrettäisiin arviomuistiossa esitetyn vaihtoehdon mukaisesti lupajaostoihin, ei niiden kokoonpanon tarvitsisi välttämättä olla suuri, mutta asiantuntemuksen painopisteen tulisi olla lapsen asioissa (lääketiede, psykologia, lastenpsykiatria, sosiaalityö). Nykyisin lautakunnassa olevien muiden alojen edustus siirrettäisiin lautakunnan asiantuntija- ja keskusviranomaistehtävien hoitoon. 

6.2 Myönnetyn luvan peruuttaminen 
Pelastakaa Lapset katsoo, että lapsen edun turvaamiseksi on tarpeellista voida peruuttaa adoption hakijoille myönnetty adoptiolupa. Tämä voi tulla kysymykseen tilanteissa, joissa olosuhteet luvan myöntämisen jälkeen ovat olennaisesti muuttuneet tai tulee ilmi seikkoja, jotka olisivat olleet este adoptioluvan myöntämiselle. 

6.3 Muutoksenhaku lupa-asiassa annettuun päätökseen 
Pelastakaa Lapset kannattaa 6.3.1 ja 6.3.2 esitettyä. 

6.3.3 Asian palauttaminen hallinto-oikeudesta lautakuntaan luvan myöntämistä varten 
Pelastakaa Lapset pitää ongelmallisena otsikossa kuvattua tilannetta ja kannattaa tähän muutosta esimerkiksi arviomuistiossa esitetyllä tavalla. Samalla haluamme kiinnittää huomiota käytäntöön, joka voi adoption hakijoiden kannalta muodostua ongelmalliseksi. Kotiselvitys, jossa ei suositella adoptioluvan myöntämistä adoptionhakijoille, joudutaan lähettämään kohdemaahan yhtenä adoptioasiakirjana. Sosiaalityöntekijä ei voi muuttaa antamaansa arviota ja siten kotiselvitykseen ei tehdä muutoksia, vaikka perhe valitusprosessin kautta saa adoptioluvan. Uusi kotiselvitys (jonkin toisen tahon tekemänä) olisi saatavissa vain uuden adoptioneuvontaprosessin kautta, jossa siinäkin voidaan päätyä kielteiseen arvioon. Tästä syystä on adoption hakijoiden kannalta erittäin tärkeää, että adoptioluvan mahdollisesti myöntävä hallinto-oikeus on kattavasti ja perusteellisesti perustellut näkemyksensä. 
Pelastakaa Lapset katsoo lisäksi, että lapsen edun valvomiseksi otsikossa esitetyissä tilanteissa adoptiolautakunnalla tulee olla laissa säädetty valitusoikeus. 
 
7 Ns. itsenäiset adoptiot ulkomailta 
Tähän aiheeseen on otettu kantaa aikaisemmin kohdassa 5.2. 

8 Eräitä muita muutostarpeita 

8.1 Lapseksiottamislain siirtymäsäännösten kumoaminen
Pelastakaa Lasten jälkipalvelutyössä tulee jatkuvasti esiin esimerkiksi biologisten vanhempien tiedusteluja, onko ”adoptio siirretty uuden lain alaisuuteen” tai että adoptoidut tai adoptiovanhemmat eivät tiedä tällaisesta mahdollisuudesta.  Pelastakaa Lapset kannattaa selkeää ratkaisua ja siinä mielessä ehdotus ”vanhojen adoptioiden muuttamisesta uusiksi” lain nojalla kuulostaa tutkimisen arvoiselta.

8.2 ja 8.3 Ottolapsisuhde avioesteenä ja rikosrekisteritiedot

Pelastakaa Lasten kannattaa esitettyjä muutoksia.

 
8.4 Yksityisyyden suojan toteutuminen adoptioasiakirjojen käsittelyssä

Käytännössä jälkipalvelussa saatujen kokemusten mukaan ongelmana on ennemminkin tietojen vähäisyys ja niiden puuttuminen. Lapsen edun näkökulmasta katsottuna Pelastakaa Lapset haluaa korostaa riittävän kattavien tietojen keräämistä. 

8.5. Lautakunnan kokoonpano

Lautakunnan kokoonpanon osalta Pelastakaa Lapset toteaa, että lupa-asioiden käsittelyssä tulee turvata riittävä lapsiasioiden asiantuntemus (lääketiede, psykologia, lastenpsykiatria, sosiaalityö). Lautakunnan asiantuntija- ja keskusviranomaisroolissa voi olla edustettuna useampien alojen asiantuntijoita. Mitä palvelunantajien mukanaoloon tulee, kansainvälisen adoptiopalvelunantajat tuovat lautakunnan kokoonpanoon tärkeää asiantuntemusta kansainvälisten adoptioiden käytännöistä. Lisäksi kansainvälisiin adoptioihin liittyvä, lautakunnan työskentelyssäkin esiin nouseva tarve valtakunnalliseen viranomaisohjeistukseen on tällä hetkellä jäänyt palvelunantajien kontolle. Palvelunantajien läsnäolon tarve vähenee, jos lautakunnan roolia keskusviranomaisena voidaan vahvistaa ja esimerkiksi asiantuntemus käytännön kansainvälisestä adoptiotoiminnasta lautakunnassa turvataan ja lautakunta ottaa aktiivisen roolin valtakunnallisen ohjeistuksen antajana. 

Pelastakaa Lapset suhtautuu varauksellisesti adoptioperheiden edustajan läsnäoloon lautakunnan kokoonpanossa. Adoptioperheiden läsnäolo ei perustuisi rooliin ammatillisen asiantuntemuksen edustajana vaan adoptioperheiden edunvalvojana. Adoptiolupa-asioiden käsittelyssä voitaisiin ajatella kyseessä olevan eräänlainen jääviystilanne, koska tuolloin perheiden edustaja olisi päättämässä edustamalleen adoptionhakijaperheelle myönnettävästä luvasta.

Neuvottelukunta voisi olla yksi harkittava kokoonpano, jossa myös adoptioperheillä ja adoptoiduilla itsellään olisi edustaja. Edellytyksenä neuvottelukunnan perustamiselle tulee kuitenkin olla, että sen tehtävä on tarkoituksenmukainen ja toimenkuva selkeästi määriteltävissä. 

9 Lapseksiottamislain käsitteistö

Pelastakaa Lapset kannattaa laissa käytetyn käsitteistön uudistamista. Tässä yhteydessä esitetään myös, että termi kotiselvitys käytettynä esimerkiksi STM:n adoptioneuvontaoppaassa ja lakitekstissä käytetty selostus hakijoiden olosuhteista korvataan termillä lausunto hakijoiden olosuhteista kansainvälistä/kotimaista adoptiota varten.

10 Muita uudistamisen yhteydessä esiin otettavia seikkoja

10.1	 Adoption hakijoiden ikä ja yksinhakijat
Pelastakaa Lapset esittää harkittavaksi, että adoptiolaissa asetetaan selkeä yläikäraja adoptionhakijoille. Asiaa on tarkasteltava lapsen näkökulmasta. Adoptiolapsilla on lähtökohdistaan johtuen usein kehityksessään erityistarpeita ja he tarvitsevat jaksavia vanhempia koko kasvuikänsä aikuisuuteen asti. Kokemuksen kautta tiedetään, että adoptiolapset tarvitsevat vahvasti vanhempiensa tukea itsenäistymisvaiheessa ja vielä aikuistumisessa. Erilaisen syntymätaustansa vuoksi adoptoiduille soisi myös mahdollisuuden isovanhempiin, mikä ei luonnollisella tavalla toteudu kuin hyvin rajallisen ajan, jos adoptiovanhemmat ovat itse iäkkäitä. Perusteluja ikärajan asettamiselle lapsen edun näkökulmasta on monia ja lainvalmistelussa tulee tutustua myös niiden maiden tilanteisiin, joissa tämä asia on lainsäädännössä ratkaistu.
Pelastakaa Lapset esittää lisäksi, että lainuudistuksen yhteydessä keskusteltaisiin yksin adoptoimisesta ja siitä, mitä seikkoja tässä yhteydessä tulisi lapsen edun näkökulmasta ottaa huomioon. 

10.2	 Lakisääteinen seuranta-aika 
Pelastakaa Lapset esittää, että adoptiolakiin sisältyisi lakisääteinen, adoption vahvistamisen jälkeinen seuranta-aika. Seuranta on tällä hetkellä vapaaehtoista. Suurin osa adoptionhakijoista on lapsettomia. Adoptoitavat lapset taas ovat pääsääntöisesti erityisen tuen tarpeessa olevia lapsia. Olisi tärkeää, että sosiaalityöntekijä voisi heti adoption vahvistamisen jälkeen olla havainnoimassa lapsen elämää uudessa kodissa sekä keskustelemassa hänen kasvuunsa ja kehitykseensä liittyvistä asioista ja tukemassa perhettä adoptiosuhteen alussa. Seurannan tulisi lapsen ja vanhemman välisen kiintymyssuhteen tueksi kestää riittävän pitkän ajan. 

10.3	 Menettely biologisen vanhemman kuulemiseen liittyen 
Biologiselle vanhemmalle/vanhemmille annetaan ottolapsineuvontaa lapsen syntymän jälkeen. Ottolapsineuvonnan aikana heidän kanssaan käydään useita keskusteluja. Tarkoituksena on kuulla vanhemman ajatuksia lapsesta luopumiseen ja selvittää hänelle adoption tarkoitus ja sen edellytykset sekä oikeusvaikutukset. Vanhempien kanssa käydään keskustelua tulevista ottovanhemmista, joiden valitsemiseksi he voivat esittää toiveita.
Vanhempien kanssa käytyjen keskustelujen perusteella on voitu todeta, että he pääsääntöisesti eivät halua saada tietoonsa ottovanhempien henkilötietoja ja antavat avoimen suostumuksen adoptioon.  Tästä syystä usea luopuva vanhempi ilmoittaa avoimen suostumuksensa yhteydessä myös, ettei halua tulla kuulluksi adoption vahvistamista koskevassa tuomioistuin käsittelyssä ja rastittaa suostumuslomakkeesta asianomaisen kohdan. Lapseksiottamista koskevan lain hallituksen esityksen mukaan vanhempaa, joka on antanut suostumuksensa adoptioon avoimena eikä näin ollen halua saada tietoonsa adoptoijan henkilöllisyyttä, ei tulisi pääsäännön mukaan kuulla tuomioistuimessa adoptiota koskevassa asiassa, ellei kuulemiselle ole ilmennyt erityistä aihetta. Menettelysuositusta on hallituksen esityksessä perusteltu sillä, että kuulemisen tarkoituksena on suojata vanhemman etuja eikä sitä näin ollen tulisi käyttää vanhemman toivomusten vastaisesti. Kuulemisen yhteydessähän vanhemmalle annetaan samalla tieto adoptoijien henkilöllisyydestä sekä heidän ja lapsen asuinpaikasta.
Pelastakaa Lapset esittää, että lakiin sisällytettäisiin edellä kerrottu hallituksen esitykseen kirjattu pääsääntö, että avoimen suostumuksen adoptioon antanutta luovuttavaa vanhempaa ei kuultaisi tuomioistuimessa. Tällöin tuomioistuimet kiinnittäisivät siihen paremmin huomiota ja käytäntö olisi yhdenmukainen. Lisäksi kyseissä tilanteessa lailla tulisi estää adoptoijien henkilö- ym. tietojen välittyminen lapsen luovuttaneelle vanhemmalle/vanhemmille.

10.4	 Selkeät viittaukset sovellettaviin lakeihin
Uudistettavaan adoptiolakiin tulee sisällyttää selkeät viittaukset niiltä osin kuin toiminnan eri lohkoihin sovelletaan esimerkiksi sosiaalihuollon ja julkista hallintotoimintaa säätelevää lainsäädäntöä sekä henkilörekisterilakia.

10.5	 STM:n adoptioneuvontaoppaan ja lomakkeiden uusiminen 
Pelastakaa Lapset esittää, että lainvalmisteluun liittyen myös STM:n opas ottolapsineuvonnan antajille sekä adoptioon liittyvät lomakkeet uudistetaan.

Helsingissä 8.2.2008

PELASTAKAA LAPSET ry

Hanna Markkula-Kivisilta		Tiina Tammi 
Pääsihteeri			Järjestölakimies