KORKEIN HALLINTO-OIKEUS

	Päivämäärä		Numero
	16.9.2003		16/2003

Oikeusministeriö

Viite: OM:n kirje 13.5.2003 nro 4376/41/2001 

LAUSUNTO

Oikeusministeriö on varannut korkeimmalle hallinto-oikeudelle tilaisuuden lausunnon antamiseen osakeyhtiölakityöryhmän muistiosta.

Hallintoneuvos Ahti Rihto, hallintoneuvos Heikki Kanninen ja ma. hallintosihteeri Anne Nenonen ovat laatineet asiasta muistion, jota käsiteltiin korkeimman hallinto-oikeuden kansliaistunnossa 16.9.2003.

Muistio lähetetään oheisena.

Presidentti	Pekka Hallberg

Kansliapäällikkö	Sakari Vanhala

KORKEIN HALLINTO-OIKEUS

OSAKEYHTIÖLAKITYÖRYHMÄN MIETINTÖ
Lausunto 16.9.2003

Korkeimmalta hallinto-oikeudelta on pyydetty lausuntoa osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä.
Seuraavassa on esitetty näkökohtia mietinnöstä lähinnä hallintolainkäytön ja korkeimman hallinto-oikeuden käsittelemien asioiden kannalta. 

Viranomaistehtävien keskittäminen patentti- ja rekisterihallitukselle 

Ehdotuksen mukaan yleisenä linjana on viranomaistoimintojen keskittäminen patentti- ja rekisterihallitukseen tuomioistuinten ja lääninhallitusten sijasta. Myös yhtiökokouksen koolle kutsumista ja erityisen tarkastuksen määräämistä koskevissa asioissa hakemus tehtäisiin patentti- ja rekisterihallitukselle (ehdotuksen 5 luvun 17 § ja 7 luvun 7 §). 

Mietinnössä todetaan, että patentti- ja rekisterihallitukselle on katsottu kertyneen merkittävä määrä yhtiöoikeudellista osaamista ja että suhteellisen harvinaisten asioiden keskittäminen yhdelle viranomaiselle saattaa olla perusteltua myös ratkaisutoiminnan johdonmukaisuuden kannalta. Mietinnössä lausutaan myös, että yhtiöiden kannalta on selkeintä, että yhtiöasioissa toimivaltaisten viranomaisten määrä pidetään vähäisenä. 

Korkein hallinto-oikeus pitää edellä mainittujen syiden vuoksi  perusteltuna mietinnössä ehdotettua toimivaltaisen viranomaisen muuttamista patentti- ja rekisterihallitukseksi. Mainitut perustelut puoltavat myös sitä, että asunto-osakeyhtiölakia ja tilintarkastuslakia uudistettaessa olisi syytä muuttaa asunto-osakeyhtiölain 32, 67  ja 68 §:ssä sekä tilintarkastuslain 27 §:ssä tarkoitettu viranomainen eli lääninhallitus ehdotusta vastaavasti patentti- ja rekisterihallitukseksi.

Lakiehdotuksessa toimivaltaisena viranomaisena mainitaan patentti- ja rekisterihallitus (muun muassa 5 luvun 17 §)  tai rekisteriviranomainen (muun muassa 7 luvun 7 §). Selvyyden vuoksi olisi hyvä käyttää samaa nimitystä.

Muutoksenhaku patentti- ja rekisterihallituksen päätöksestä

Ehdotuksessa ei käsitellä muutoksenhakua patentti- ja rekisterihallituksen päätöksestä.

Voimassa olevan patentti- ja rekisterihallituksen valitusasioiden käsittelystä annetun lain 26.6.1992/576 mukaan patentti- ja rekisterihallituksen ratkaistavaksi säädetyt valitusasiat käsittelee patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunta. Lain 3 §:ssä on lueteltu ne patentti- ja rekisterihallituksen päätökset, joihin saa hakea muutosta valittamalla valituslautakuntaan. Lain 8 §:n mukaan valituslautakunnan päätökseen ja patentti- ja rekisterihallituksen päätökseen sellaisessa asiassa, joka ei kuulu valituslautakunnan käsiteltäväksi, saa, jollei toisin säädetä, hakea muutosta valittamalla korkeimpaan hallinto-oikeuteen. Näin ollen voimassa olevan lain mukaan patentti- ja rekisterihallituksen päätökseen muutosta haetaan joko patentti- ja rekisterihallituksen valituslautakunnalta ja sen jälkeen korkeimmalta hallinto-oikeudelta tai suoraan korkeimmalta hallinto-oikeudelta.

Korkein hallinto-oikeus katsoo kuitenkin, että olisi  perusteltua säilyttää hallinto-oikeudet ensimmäisenä muutoksenhakuasteena erityistä tarkastusta, yhtiökokouksen koolle kutsumista ja tilintarkastajan määräämistä koskevissa asioissa. Nämä asiat, erityisesti erityisen tarkastuksen määrääminen, vaativat sellaista oikeudellista harkintaa,  joka soveltuu paremmin tuomioistuimissa tehtäväksi. Osapuolten kuulemiseen liittyvät kysymykset ovat usein riitaisia erityistä tarkastusta, yhtiökokouksen koolle kutsumista ja tilintarkastajan määräämistä koskevissa valitusasioissa. 

Muutoksenhakuun liittyy yleisemminkin kysymys patentti- ja rekisterihallituksen valitus- lautakunnan asemasta muutoksenhakuelimenä. 

Korvausvelvollisuus tarkastuksen kustannuksista

Ehdotuksen mukaan tuomioistuin voisi erityisistä syistä velvoittaa erityistä tarkastusta hakeneen osakkeenomistajan kokonaan tai osittain korvaamaan yhtiölle tarkastuksesta aiheutuneet kulut (ehdotuksen 7 luvun 10 §). Perustelujen mukaan tarkastuksen kustannusten korvaamista koskevaa säännöstä olisi tulkittava suppeasti ja sen tarkoituksena olisi tulla sovellettavaksi vain poikkeuksellisissa tapauksissa, lähinnä silloin, kun osakkeenomistaja selvästi käyttää väärin oikeuttaan. Kysymyksessä olisi tavallinen riita-asia.

Korkein hallinto-oikeus  korostaa sitä, että tarkastuksesta aiheutuvien kulujen korvausvelvollisuus tulisi rajoittaa ehdotuksen mukaisesti vain poikkeuksellisiin tapauksiin, lähinnä ilmeisiin säännöksen väärinkäyttötilanteisiin. Ehdotuksesta ei ilmene, että tällaisia väärinkäyttötilanteita olisi käytännössä esiintynyt.

Erityinen tarkastus on määrättävä toimitettavaksi, jos hakija on esittänyt  painavia syitä tarkastuksen suorittamiselle. On kuitenkin mahdollista, että erityisen tarkastuksen toimittaminen ei osoita hakijan väitteitä tai epäilyjä paikkansa pitäviksi. Tähän viittaa myös hallituksen esitys osakeyhtiö- lainsäädännöksi (HE 1977 vp. n:o 27 s. 79), jossa on todettu, että ”lääninhallitus ei tietenkään hakemusta harkitessaan voi vaatia seikkaperäistä näyttöä, sillä vasta tarkastuksen tapahduttua voidaan tietää, ovatko esitetyt väitteet paikkansapitäviä vai ei”. Näin ollen pelkästään  erityisen tarkastuksen osoittautuminen aiheettomaksi tai tarpeettomaksi ei voisi saada aikaan korvaus- velvollisuutta, vaan korvausvelvollisuuden syntyminen edellyttäisi näyttöä siitä, että syynä hakemukseen on ollut säännöksen väärinkäyttö. 

Korvausvelvollisuutta koskevan säännöksen perusteluissa olisi otettava huomioon se, että erityinen tarkastus on vähemmistönsuojasäännös, joka on merkittävä osakkeenomistajan oikeusturvan ja yhtiössä olevien ristiriitojen ratkaisemisen kannalta. Korvausvelvollisuutta koskeva säännös ei saa johtaa siihen, että aiheellisia hakemuksia ei uskalleta tehdä mahdollisten myöhemmin määrättävien korvausten pelossa. Säännöksen perusteluissa olisi pyrittävä määrittämään, millaisissa väärinkäyttö- tilanteissa korvausvelvollisuus voisi syntyä ja säännöksen tarpeellisuutta yleensäkin tulisi vielä harkita.  

Ns. harvainyhtiöiden tutustumisoikeuden poistuminen

Ehdotuksen kyselyoikeutta yhtiökokouksessa koskevaan pykälään (5 luvun 25 §) ei ehdoteta lailla 145/1997 voimassa olevan osakeyhtiölain 9 luvun 12 §:ään otettuja 3 ja 4 momentin säännöksiä vastaavaa sääntelyä.  Voimassa olevan lain 4 momentin mukaan osakkeenomistajalla on oikeus yhtiössä, jossa on enintään kymmenen osakkeenomistajaa, tutustua yhtiön kirjanpitoon ja muihin yhtiön toimintaan liittyviin asiakirjoihin siinä laajuudessa kuin se 1 momentissa tarkoitettujen seikkojen arvioimiseksi on tarpeen eli yhtiön tilinpäätöksen ja taloudellisen aseman tai muun kokouksessa käsiteltävän asian arvioimiseksi.

Ehdotuksen mukaan voimassa olevan lain 4 momentin säännökset ovat jääneet vähämerkityksisiksi ja ovat lisäksi ongelmallisia, koska niissä ei tehdä eroa pienten ja suurten yhtiöiden välillä.

Tarkoituksenmukaista on, että osakkeenomistajilla olisi käytettävissään kevyempiä tiedon- saantikeinoja ennen erityisen tarkastuksen määräämistä. Kirjanpitoon ja muihin yhtiön toimintaan liittyviin asiakirjoihin olevan tutustumisoikeuden säilyttämistä tulisi siten vielä harkita. 

Erityistä tarkastusta koskevan säännöksen sanamuodon täsmentäminen

Erityistä tarkastusta koskevan säännöksen sanamuodon täsmentäminen on perusteltua ja säännös ehdotetussa muodossa ilmaisee myös selvemmin noudatettavan menettelyn.

Yhtiökokouksen koolle kutsuminen

Ehdotetun lain 5 luvun 17 §:n 2 momentissa säädettäisiin, että jos yhtiökokousta ei kutsuta koolle pätevällä tavalla, vaikka kutsu tulisi lain tai yhtiöjärjestyksen mukaan toimittaa,  patentti- ja rekisterihallituksen tulee toimittaa kutsu, jos sitä on vaatinut hallituksen jäsen, hallintoneuvoston jäsen, toimitusjohtaja, tilintarkastaja tai osakkeenomistaja. 

Mietinnön perusteluissa on todettu, että patentti- ja rekisterihallitus toimittaa kokouskutsun itse ja omalla kustannuksellaan, mutta on oikeutettu perimään kutsun toimittamisesta aiheutuvat kustannukset myöhemmin yhtiöltä. Voimassa olevan lain mukaan lääninhallitus voi oikeuttaa hakijan toimittamaan kutsun yhtiön kustannuksella. Hakijalla on kuitenkin tällöin kutsuun liittyvä kuluriski. Oikea ratkaisu onkin, ettei hakijalle jää kuluriskiä tilanteissa, joissa yhtiökokousta ei ole kutsuttu asianmukaisesti koolle.

Tilintarkastukseen liittyvät muutokset

Mietinnössä on ehdotettu, että tilintarkastaja on aina hyväksytty tilintarkastaja, mutta että pienimmät yhtiöt vapautetaan tilintarkastusvelvollisuudesta. Tämän vuoksi voimassa olevan lain 10 luvun 1 §:n 4 momentin säännökset lisätilintarkastajasta ja 4 §:n 2 momentin säännökset hyväksytyn tilin- tarkastajan valitsemisesta on ehdotettu yhdistettäväksi siten, että yhtiökokouksen vähemmistöllä olisi aina oikeus vaatia tilintarkastajan asettamista.

Ehdotuksen  mukaan vähemmistöllä on oikeus vaatia tilintarkastaja yhtiössä, jossa ei yhtiö- järjestyksen mukaan ole valittava tilintarkastajaa (7 luvun 5 §). Muutos näyttää merkitsevän sitä, että jos yhtiökokous valitsee tilintarkastajan, ei vähemmistöllä ole enää oikeutta lisätilin- tarkastajaan. Samoin jos yhtiössä on lain tai yhtiöjärjestyksen mukaan oltava tilintarkastaja, lisätilintarkastajan määrääminen ei olisi enää muutoksen jälkeen mahdollista. Joissakin tilanteissa vähemmistönsuojan vuoksi lisätilintarkastajan määrääminen saattaisi kuitenkin olla perusteltua.

Tilintarkastusvelvollisuuden säilyttäminen pientenkin yhtiöiden kohdalla voi jossakin määrin lisätä yhtiön kirjanpidon luotettavuutta sekä tilinpäätösten laadintaa ja oikeellisuutta. Näillä seikoilla on merkitystä muun muassa veroasioiden käsittelyn kannalta.