SUOMEN KIHLAKUNNANVOUDIT RY                                   Helsinki 16.9.2003
c/o Juhani Toukola
Helsingin kihlakunnan ulosottovirasto
PL 190
00511 Helsinki
P. 3938203, 050-5599203
Fax. 3938211 

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Asia: lausunto osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä

Lausuntonamme  ilmoitamme seuraavaa.

Esityksen tavoite ja peruslinjaukset

Uudistuksen tavoitteena on aikaansaada joustava ja kilpailukykyinen  osakeyhtiölaki, joka olisi myös oikeusvarmuuden, vähemmistöosakkaiden ja velkojien suojan kannalta asianmukainen.   Lain tulisi palvella mahdollisimman hyvin pieniä osakeyhtiöitä.   Tavoitteiden saavuttamisessa ja säännösten käytännön tulkinnassa korostetaan osakeyhtiön toiminnan keskeisten ja yleisten periaatteiden  merkitystä yksityiskohtaisen sääntelyn sijaan. 

Lähtökohta on sinänsä hyväksyttävä, mutta yleisten periaatteiden korostaminen yksityiskohtaisen sääntelyn sijasta on omiaan jättämään tulkinnalle paljon tilaa ja saattaa siten ennen oikeuskäytännön vakiintumista aiheuttaa epävarmuutta. 

Uudistuksessa on pyritty siihen, että uusi laki liittyy luontevalla tavalla pohjoismaiseen yhtiöoikeudelliseen perinteeseen ja siinä on huomioitu eurooppalaiset ja Euroopan ulkopuoliset kehityslinjat yhtiöoikeudessa.   Lähtökohta on hyväksyttävä.
	
Joustavuutta ja yritysten toimintamahdollisuuksia on lisätty muun muassa rajoitusten ja muotomääräysten poistamisella ja keventämisellä, säänneltyjen toimintamahdollisuuksien lisäämisellä ja sääntelyn tahdonvaltaisuuden lisäämisellä.     Erilaisten kokouksiin liittyvien muotomääräysten poistamisessa ja keventämisessä on joissakin kohdin kyse enemmänkin jo omaksutun käytännön vahvistamisesta ja siksi järkevästä täsmennyksestä.        

Sääntelyn tahdonvaltaisuutta on lisätty erityisesti pienyhtiöiden kohdalla.  Tilintarkastajista luopuminen ja  yhtiöjärjestyksen  sisällön kapeus yksilöidyn yhtiöjärjestyksen sijaan lisäävät yhtiön toiminnan sujuvuutta.   Voidaan kuitenkin kysyä,   onko näin laaja tahdonvaltaisuus  välttämättä velkojien tai osakkeenomistajien etu. Joustavuus ja tahdonvaltaisuus vähentävät luotettavuutta, sillä muotomääräykset on yleensä säädetty oikeusturvan takeiksi.

Keskeisistä periaatteista säädetään ehdotuksen 1 luvussa.   Tämä luo perustan myöhempien säännösten tulkinnalle.    Yhdenvertaisuuden korostaminen ja johdon vastuun kirjaaminen heti 1 lukuun antaa painoarvoa säännösten merkitykselle käytännössä.
Edellä kerrotun lisäksi keskeisenä ehdotuksessa yhdistys korostaa varojen jakoja koskevia täsmennyksiä sekä osake- ja osakasluettelon julkisuudesta ehdotettuja säännöksiä.     Työryhmän ehdotukset varojen jakamista koskeviksi säännöksisksi ovat velkojien suojan kannalta  parannuksia.   Yhtiön varoja ei saa jakaa, jos jakamisen seurauksena yhtiötä uhkaisi maksukyvyttömyys. Laittomana varojen jakona pidetään liiketapahtumia, jotka vähentävät yhtiön varallisuutta ilman liiketaloudellista perustetta.    Määrittelyt  selventävät vastuuta ja turvaavat velkojien asemaa, jos yhtiö mainittujen toimien johdosta ajautuu taloudellisiin vaikeuksiin. Viranomaisella on oikeus saada osake- ja osakasluetteloista toimintaansa varten tarpeelliset tiedot.   Viranomaisten tiedonsaantia ei pidäkään millään tavalla rajoittaa.   Tämä on tärkeää myös velkojien  suojan kannalta.

Yksittäisistä säännösehdotuksista

2 luku 4 §	Yhtiöjärjestyksen vähimmäissisältö

Katsomme että pakollisiin vaatimuksiin tulisi lisätä yhtiön toimiala.  Asiakkaiden, velkojien ja ylipäänsä ulkopuolisten kannalta yhtiön toimialan tulisi näkyä yhtiöjärjestyksestä.   Jokaisen tulisi saada jokseenkin oikea käsitys yhtiöstä jo rekisteriasiakirjoista.       Toimialamääräyksestä luopuminen ei tätä asiaa edistä.  Toimialalla saattaa olla käytännön elämässä vaikutuksia mm.  liiketoimien asianmukaisuutta, vahingonkorvausvelvollisuutta, epätavallisia maksuvälineitä yms. harkittaessa.  

Vastaavasti voitaisiin helpottaa toimialan vaihtoa tarvittaessa.

6 luku 9 §	Hallituksen jäsenet, varajäsenet ja puheenjohtaja

Voimassa olevan lain tapaan hallituksen varajäseneen sovelletaan, mitä laissa on säädetty hallituksen jäsenestä.   Säännös on selvä. Tämän mukaan myös tiedoksianto yhtiölle voisi tapahtua varajäsenelle. Vaikka nykylainkin mukaan näin on asia, on käytäntö vaihdellut tuomiuoistuimiussa sen suhteen, miten tiedoksianto  varajäsenelle hyväksytään. Asia voisi olla hyvä todeta perusteluissa.

6 luku 13 §	Hallituksen jäsenen eroaminen

Yhdistys korostaa kaupparekisteritietojen merkityksellisyyttä ja rekistereissä olevien tietojen julkista luotettavuutta.    Ehdotuksen mukaan suullinen ilmoitus hallituksen jäsenyydestä eroamiseksi olisi riittävä.      Eroaminen ja sitä kautta muun muassa yhtiön edustamisoikeus tulisi olla joka hetki tarkastettavissa. Esitetty käytäntö johtaisi siihen, että tiedoksiantoja toimitettaessa ei hallituksesta luopumiseen joko vedottaisi tai kerrottaisiin sen kyllä tapahtuneen näytön tullessa myöhemmin. Vaikeasti tavoitettavien yhtiöitten kohdalla tiedoksiannot menisivät myöhemmin esitetyllä “näytöllä” nurin. Emme kannata esitettyä ratkaisua. 

13 luku 1 §	Varojenjakotavat

Säännöksen 3 momentti määrittelee laittoman varojen jaon. Säännös on hyvä.    Sen kytkentä liiketaloudelliseen perusteeseen karsinee selvästi keinotekoiset järjestelyt varojen ottamiseksi yhtiöstä. Tosin esitetty mahdollisuus täysin vapaaseen toimialaan heikentää nyt ehdotettua säännöstä. Tältä osin viittaamme aikaisemmin lausuttuun.

13 luku 5 § Laiton varojenjako

13 luvun 1 §:n hyvä säännös laittoman varojen jaon estämisestä on ehdotetulla 5 §:llä tehty lähes tyhjäksi. Näyttövelvollisuuden sälyttäminen yhtiölle, joka usein on etuja sieltä laittomasti nostaneen tai nostaneiden määräysvallassa, enteilee näyttöhalukkuuden heikkoutta. Laiton varojen jako saattaisi olla ainakin yksi merkittävä kritteeri harkittaessa ulosottolain 4 luvun 9 §:n 4 momentin mukaista yhtiömiehen ja yhtiön välistä samastamista. Kun kysymykset ovat usein siviilioikeudellisesti vaikeita, saattaa olla, että ilman tätä näyttövelvollisuuden täyttämistä rikosperusteinenkin asian korjaaminen voi olla vaikeaa, vaikka teko onkin säädetty ragaistavaksi 25 luvun 1 §:ssä. Konstruktio ei ole hyvä. 

20 luku 4 §	Selvitystilaan tai rekisteristä poistettavaksi määrääminen

Toimintansa lopettaneiden yhtiöiden näkyminen virallisisssa tiedostoissa on ongelma.  Esimerkiksi ulosottotoimessa toimintansa lopettaneille yhtöille maksuunpantavat verot ja vakuutusmaksut työllistävät  turhaan ulosottoviranomaisia aiheuttamalla tarpeettomia etsimis- ja selvittelytoimia.    Mikäli yhtiö on pahoin velkaantunut, yhtiöiden toimihenkilöt ovat monta kertaa joko tietämättömiä tai välinpitämättömiä toimimaan yhtiön purkamiseksi.   Rekisteristä poistamisesta tulisi siksi tehdä mahdollisimman toimiva menettely, jotta tosiasiallisesti  toimintansa lopettaneet yhtiöt voitaisiin nopeasti poistaa rekisteristä.  

20 luku 6 §	Vireillepano-oikeus

Rekisteriviranomaisen tulisi ottaa asia käsiteltäväksi omasta aloitteestaan ainakin niissä tapauksissa, joissa konkurssi on rauennut varojen puutteessa.    Tällaisista asioista rekisteriviranomainen saa tiedon suoraan tuomioistuimesta, joten tältä osin asiassa ei ole tiedonsaantivaikeuksia.    Jos yhtiö ei toimi tai on lopettanut kokonaan toimintansa, yhtiön edustajilla ei välttämättä ole kovinkaan suurta aktiivisuutta enempiin toimiin yhtiön asioissa.   Tämänkin vuoksi rekisteriviranomaisten aloitteellisuus yhtiöiden purkamiseksi olisi toivottaa.

21 luku 4 §	Täytäntöönpanokielto

Ehdotetussa säännöksessä perusteluineen on epätarkkuuksia. Tuomioistuin voisi turvaamistoimenpiteenä sakon uhalla kieltää yhtiökokouksen päätöksen täytäntöönpanon. Kielto tulisi voimaan silloin kun hakija asettaa ulosottomiehelle vakuuden mahdollisesta yhtiölle aiheutuvasta vahingosta. Perustelujen mukaan tuomioistuimen antaman määräyksen täytäntöönpano ei edellytä ulosottomieheltä “erityisiä täytäntöönpanotoimenpiteitä”.

Tuomioistuimen päätöksen täytäntöönpano edellyttää kuitenkin ulosottomieheltä kiellon tiedoksiantoa. Kielto ei voine tulla voimaan ennenkuin vastapuoli on saanut siitä tiedon. Siksi ehdotettu säännös vakuuden asettamisesta ratkaisevana ajankohtana tulisi jättää pois.

Epäselvää on, tarvitaanko tällaista säännöstä lainkaan ottaen huomioon oikeudenkäymiskaaren 7 luvun 3 §:n laajat mahdollisuudet turvaamistoimenpiteen määräämiseen jo nykyisellään. Nykyinen järjestely osakeyhtiölain 16 luvun 3 §:ssä olevine säännöksineen on ollut toimiva.  Kielto tulisi voida antaa turvaamistoimena edeltäen kieltotuomiota tai moitekanteen yhteydessä annettavana väliaikaisena tai lopullisena määräyksenä.

24 luku 1 §	Toimivaltaiset tuomioistuimet

Toimivaltaisia tuomioistuimia koskeva säännös on tahdonvaltainen.    Erikoistumisen edut vähenevät tätä kautta. Pieniin tuomioistuimiin saattaa tulla asioita erittäin harvoin.

Juhani Toukola 
puheenjohtaja

     

 

.