SUOMEN  HOVIOIKEUSTUOMARIT  R.Y.                                           LAUSUNTO
c/o yhdistyksen sihteeri Atso Sinervo
Turun hovioikeus
Hämeenkatu 11, 20500 Turku

	
Oikeusministeriölle
Viite:	Oikeusministeriön lausuntopyyntö 13.5.2003
Asia:	Lausunto osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä 2003:4

Pyydettynä lausuntona työryhmän mietinnöstä uuden osakeyhtiölain säätämiseksi Suomen hovioikeustuomarit r.y. esittää kunnioittaen seuraavaa.

I  Osakeyhtiölain uudistamisen tarve
	
Osakeyhtiölaki sääntelee elinkeinotoiminnan perusrakenteita. Sen muuttaminen ei saa olla arvaamatonta ja lyhytjänteistä. Elinkeinotoiminnan ohjaamisen kannalta osakeyhtiölain tietynasteinen staattisuus on järkevää.

Suomen hovioikeustuomarit r.y. pitää kannatettavana työryhmän ehdotusta kokonaan uuden osakeyhtiölain säätämiseksi, koska säännöksillä näytetään pyrittävän selkeyttämään voimassa olevan osakeyhtiölain tulkinnallisia epäkohtia. Uudistuva laki tulisi saattaa sellaiseen muotoon, ettei sen uudistamisen/muuttamisen tarvetta lähiaikoina syntyisi.

Osakeyhtiölain säätämisen yhteydessä pitää varmistaa muiden osakeyhtiöiden toimintaan välittömästi vaikuttavien lakien yhteensopivuus uuden osakeyhtiölain kanssa. Erityisesti pitää kiinnittää huomiota osakeyhtiölain liitynnästä verolainsäädäntöön. Verolainsäädäntö pitää saattaa samalle tasolle uuden osakeyhtiölain kanssa.

II  Yleistä
Voimassa olevan osakeyhtiölain ongelmakohtia ovat lain vaikeaselkoisuus, sen huono luettavuus, monipolvisuus ja useat viittauspykälät. Lain tulkintaongelmat ovat työllistäneet tuomioistuimia. Kysymys lain ns. pakottavuudesta muodostaa myös keskeisen tulkintaongelman.  Mietinnössä näistä ongelmista on osittain pyritty pääsemään eroon. 
Tässä lausunnossa käsitellään mietinnön sisältöä tuomioistuinten näkökulmasta eli lähinnä kosketellaan kysymyksiä, jotka kokemuksen perusteella ovat joutuneet riitaprosessien kohteeksi. 

III Yksityiskohtaisia huomautuksia
1. Lähipiirilainat
Suomen hovioikeustuomarit r.y. ei pidä lähipiirilainojen sääntelyn poistamista onnistuneena ratkaisuna. Voimassa olevassa laissa oleva määräys lainan antamisesta turvaavaa vakuutta vastaan on hillinnyt lähipiirilainojen antamista. Mikäli tästä vakuuden antamisesta luovutaan ja nojaudutaan ainoastaan lain yleisiin periaatteisiin, tulee se todennäköisesti lisäämään lähipiirilainojen myöntämistä. Koska pienistä yhtiöistä puuttuisi tilintarkastajien poistumisen myötä etukäteiskontrolli, tulee järjestelmä olemaan riski yhtiöiden sidosryhmille ja tullee lisäämään väärinkäytöksiä. Vahingonkorvausarviointi tulisi tehtäväksi jälkikäteen tuomioistuimissa. Tällainen jälkikäteiskontrolliin siirtyminen tulee lisäämään oikeudenkäyntien määrää ja tuomioistuinten työtaakkaa. Yhdistys ei pidä tällaista kehitysmahdollisuutta hyvänä.

2. Sopimisvapaus
Voimassa olevassa osakeyhtiölaissa ongelmia ovat aiheuttaneet tulkinnat siitä, miltä osin laki on pakottavaa oikeutta ja toisaalta, mistä voidaan sopia. Mietinnössä lähdetään tahdonvaltaisuuden periaatteesta. Sopimusvapaus on pääperiaatteita. Voimassa olevan lain muotomääräyksiä ja rajoituksia on kevennetty. 

Mietinnössä ei - kuten ei voimassa olevassa laissakaan - kuitenkaan tuoda tarkasti esille, miltä osin osakkeenomistajat voivat yksinomaisesti ja ilman pakottavia lain säännöksiä määrätä yhtiön toiminnasta. Yhdistys katsoo, että laissa tulisi tarkemmin säätää miltä kohdin uusi laki on pakottavaa oikeutta ja milloin siitä voidaan poiketa. Tämä vähentäisi tulkintaongelmia.  

3. Omistuksen julkisuus
Voimassa olevan osakeyhtiölain mukaan osakasluettelot ovat kaikkien saatavilla. Tietojen saantia ehdotetaan rajoitettavaksi siten, että vain osakkeenomistajilla ja viranomaisilla on oikeus saada tietoja yksityisten osakeyhtiöiden osakasluettelosta. Suomen hovioikeustuomarit r.y. pitää tätä rajoitusta haitallisena.

Yleinen avoimuus luo osaltaan luottamusta yritystoimintaan. Osakeyhtiön tulisi olla mahdollisimman avoin yhteiskunnan suuntaan, jotta yleinen luottamus yritystoimintaan säilyisi. Osakasluetteloiden saatavuuden rajoittaminen nakertaa  yleistä luottamusta yhtiöiden toimintaan.

4. Tilintarkastus
Tilintarkastus liittyy moneen ongelmakohtaan uudessa lakiehdotuksessa. Mietinnössä ehdotetaan luovuttavaksi tilintarkastuspakosta. Suomen hovioikeustuomarit r.y. katsoo tämän lisäävän ongelmia. Toisaalta yhdistys pitää hyvänä sitä, että tilintarkastajilta edellytettäisiin määriteltyä osaamistasoa. 

Yhtiön velkojien kannalta on tärkeää, että yhtiö on vakavarainen ja säilyttää vakavaraisuutensa. Yhtiön johdolla ei välttämättä ole halukkuutta maksukyvyttömyystilanteen havaittuaan tehdä laissa säädettyjä toimenpiteitä. Mikäli yhtiöllä ei ole tilintarkastusta, erilaisten maksukyvyttömyystilanteiden arviointi jää sattumanvaraiseksi ja jälkikäteiseksi. Tästä kärsivät erityisesti yhtiön velkojat ja se tulisi lisäämään oikeudenkäyntien määrää. 

Tilintarkastaja on voimassa olevassa laissa ollut ainoa yhtiön ulkopuolinen kontrollitaho. Yhdistys katsoo, että tämän ulkopuolisen kontrollin poistaminen helposti lisäisi väärinkäytöksiä ja johtaisi menettelyyn, jossa kaikkea yhtiön toimintaa lopulta arvioidaan jälkikäteen tuomioistuimissa. 

Tilintarkastajan vastuuta on vähitellen lisätty. Tilintarkastuksen poistamisella siirryttäisiin päinvastaiseen suuntaan. Tämä antaisi väärän signaalin tilintarkastuksen merkityksestä osakeyhtiössä.  

Edellä mainittujen ongelmien välttämiseksi yhdistys katsoo, että tilintarkastaja tulee olla pakollinen kaikensuuruisissa osakeyhtiöissä. Tilintarkastusmenettelyn vaatimustasoa voitaisiin yhtiön toiminnan laadun/laajuuden mukaisesti porrastaa.

5. Hallinnon joustavuus
Yhdistys pitää mietinnön ehdotuksia hallinnon joustavoittamiseksi hyvinä. Yhtiökokous on voimassa olevassa laissa päättänyt vastuuvapauden myöntämisestä yhtiön johdolle. Oikeuskäytännössä tämä vastuuvapauden myöntäminen on ollut harvoin niin sitova, että se olisi estänyt vahingonkorvauksen hakemisen yhtiön toimivalta johdolta. Mietinnön ehdotusta yhtiökokouksessa päätettävien asioiden - kuten johdon vastuuvapauden myöntäminen - vähentämiseksi on kannatettava.

6. Yritysjärjestelyt
Suomen hovioikeustuomarit r.y. pitää sulautumismenettelyn nopeuttamista hyvänä uudistuksena.
 
7. Vähemmistöosakkeiden lunastus
Mietinnössä ehdotetaan vähemmistöosakkeiden lunastushinnalle erityistä laskentamenettelyä. Suomen hovioikeustuomarit r.y. pitää hyvänä, että nimenomaisin säännöksin määrätään laskentamalli. Tämä on omiaan vähentämään epätietoisuutta lunastushinnasta ja turvaamaan osakkeenomistajien tasa-arvoisen kohtelun.

Mietinnössä on myös voimassa olevaa lakia tarkemmin säädetty uskotun miehen asema.  Yhdistys pitää tarkkojen määräysten antamista tältäkin osin hyvänä uudistuksena. Tämä selkeyttää uskotun miehen asemaa ja vähentää epätietoisuutta uskotun miehen toimivallasta ja tehtävistä.

8. Yhtiön korvausvastuu osakkeenomistajaa kohtaan
Työryhmä jättäisi kysymyksen  yhtiön korvausvastuusta osakkeenomistajaa kohtaan oikeuskäytännössä arvioitavaksi ja toteaa, että kysymykseen saattavat vaikuttaa vahingonkorvauslain taloudellisen vahingon korvattavuutta koskeviin säännöksiin tehtävät muutokset. 

Tältä osin ei yhtiön korvausvastuuta koskevissa kysymyksissä  näyttäisi käytännön tasolla olevan suuria ongelmia. Oikeuskäytäntökin on jäänyt voimassa olevan osakeyhtiölain aikana vähäiseksi. Oikeuskäytäntö ei kuitenkaan kaikilta osin ole tuonut riittävästi selvyyttä yhtiön korvausvastuuta koskevien ongelmatilanteiden ratkaisemiseen. Asiasta tulisi olla selkeät määräykset lainsäädännössä. Yhdistys pitää tärkeänä, että asiaa selvitetään ja otettaisiin tutkinnan kohteeksi,  tulisiko tietyistä vastuutilanteista Ruotsin tavoin säätää myös meillä. Selkeät määräykset vähentäisivät tulkintaongelmia ja toisivat selkeyttä oikeudelliseen ratkaisutoimintaan.

9. Rekisteröinnin oikeusvaikutukset
Voimassa olevan osakeyhtiölain 2 luvun 5 §:n 3 momentin perusteluista käy ilmi, että periaate virheellisyyksien korjaantumisesta yhtiön rekisteröimiselle koskee vain osakeyhtiöoikeudellisia seikkoja. Yleisten siviilioikeudellisten sääntöjen mukaan saattaa yhtiön perustamista ja osakepääoman korottamista jäädä rasittamaan virhe rekisteröinnistä huolimatta. Vallitsevan kannan mukaan osakeyhtiön rekisteröinnin tai osakepääoman korotuksen kaupparekisteriin merkitsemisen jälkeen osakkeen merkitsijä ei voi yhtiötä vastaan vedota siihen, että hänen osakemerkintänsä on syntynyt ns. heikkojen pätemättömyysperusteiden vallitessa. Vallitsevaa kantaa kohtaan on oikeuskirjallisuudessa esitetty kriittisiä kannanottoja.
Kysymystä rekisterimerkinnän pätemättömyyttä korjaavasta vaikutuksesta tulisi käsitellä lainkohdan perusteluissa niin, että oikeustila tältä osin selkeytyisi. 

10. Toimivaltaiset tuomioistuimet
Mietinnössä esitetään osakeyhtiölain soveltamista koskevien riita-asioiden siirtämistä kuuteen käräjäoikeuteen. Suomen hovioikeustuomarit r.y. ei pidä ehdotusta hyvänä.
Esitystä on perusteltu käsittelyn nopeutumisella ja asiantuntemuksen lisääntymisellä. Esitystä puoltaisi asiantuntemuksen lisääntyminen käräjäoikeustasolla. Toisaalta osakeyhtiölain soveltamista koskevien asioiden siirtäminen isoihin käräjäoikeuksiin ei tulisi nopeuttamaan asioiden käsittelyä. Esimerkiksi Helsingin ja Turun käräjäoikeudet ovat jo nyt niin ruuhkaisia, että uudistus tulisi pidentämään käsittelyaikoja. Jo tämä tulisi olemaan haittavaikutus, joka nonsoleeraisi saavutettavat edut.

Mietinnössä osakeyhtiölain soveltamista koskevalla riita-asialla tarkoitetaan kanteita, jotka oikeudellisessa suhteessa perustuvat osakeyhtiölain säännöksiin. Sen selvittäminen, milloin asia ratkeaa osakeyhtiölain säännösten perusteella, on vaikeaa ennen asian erityistä tutkimista. Osapuolten voi olla todella vaikeaa  arvioida kanteen luonnetta ja sen liityntää osakeyhtiölakiin.  Tämä johtaa turhiin kanteisiin väärässä oikeuspaikassa ja siten kustannusten sekä tarpeettomien oikeudenkäyntien lisääntymiseen. 

Erityissäännökset osakeyhtiöriitojen oikeuspaikkasäännöksistä olisivat omiaan hämärtämään yleisiä forum-säännöksiä ja voisivat johtaa tilanteeseen, jossa tavallisen kansalainen ei tiedä missä hänen asiansa ratkaistaan.  Osakkaan vahingonkorvauskanteen oikeuspaikkaa mietittäessään osakas joutuisi arvioimaan, ratkaistaanko asia osakeyhtiölakia soveltamalla vai yleisten siviilioikeudellisten sääntöjen pohjalta. Hän joutuisi tekemään varsin tulkinnallisen oikeuspaikkaa koskevan ratkaisun kannetta nostaessaan. Syntyy tutkimattajättämisratkaisuja ja tuomioistuimille lisää työtä. 

11.  Rangaistusseuraamukset
Rangaistusseuraamuksia koskevan 25 luvun sijoittamista osakeyhtiölakiin Suomen hovioikeustuomarit r.y.  pitää nykyisin vallitsevan suuntauksen vastaisena ja katsoo, että luvun säännökset tulisi sijoittaa rikoslakiin. Rangaistussäännösten hajasijoittaminen vaikeuttaa tuomioistuin työskentelyä ja lisää epävarmuustekijöitä.

		Turussa, syyskuun 18 päivänä 2003

		SUOMEN  HOVIOIKEUSTUOMARIT  R.Y.

		Mikko Suvanto		Atso Sinervo
		puheenjohtaja			sihteeri