*tow VALTAKUNNANSYYTTÄJÄNVIRASTO
Oikeusministeriö PL 25
00023 Valtioneuvosto

1

LAHETE	~3~69. Q~9 ;ö a/
17.9.2003
C~~l Dl.~ =pD~a a ~ C.~Ot ~0
	OR::,,,	1E1116
1	9.	Rp~pyy§§t{{}}
09.
G~~VV
~ry,+,M9M1gn~0a961A~,..
OM:n kirje 13.5.2003 nro 4376/41/2001 Osakeyhtiölakityöryhmän mietintö
Oheisena viiteasiassa pyydetty Valtakunnansyyttäjänviraston lausunto.
0 Albertinkatu 25 A PL 333	lit Puh (09) 2598 885
00181 HELSINKI	Fax (09) 2598 8808

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,20119);(13313,20119);(13313,21619);(21596,21619);(21596,0);(0,0);fBehindDocument1Valtionsyyttäjä	P = kka Koponen

Nob
YALTAKUNNANSYYTTÄJÄ

LAUSUNTO

16.9.2003	30/61/03

1

Oikeusministeriö Osakeyhtiölakityöryhmän mietintö
Valtakunnansyyttäjän lausunto osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä (Oikeusministeriön työryhmämietintö 2003:4) rajoitetaan ohessa mietinnön rikosoikeudelliseen arviointiin. Tältä osin on ensin syytä todeta mietinnön ansioksi, että siinä on nimenomaisesti otettu huomioon myös säädösmuutosten merkitys talousrikollisuuden torjunnassa. Esitetyt muutokset ovat siinä määrin tasapainotettuja, ettei suuria muutoksia talousrikostorjunnan kannalta ole odotettavissa ja mietinnössä todetuin tavoin talousrikollisuuden varsinainen estäminen yhtiöoikeudellisin säännöksin on vaikeaa. Sen sijaan mietinnössä mainittua voimakkaammin on syytä korostaa sitä, miten olennaisia kriminaalipoliittisia haittavaikutuksia puutteellisella yhtiö-oikeudellisella lainsäädännöllä voi olla.

Tässä yhteydessä on syyttäjälaitoksen nimissä aiheellista tuoda esiin myös kaupparekisterimerkintöjä koskevien säännösten tosiasiallisen valvonnan ja noudattamisen tärkeys. Tietojen ilmoittamista koskevat säännökset menettävät olennaisen osan merkitykseltään, ellei niiden valvontaan ole riittäviä voimavaroja. Muutoin ne eivät muodostu yhtiöille sellaiseksi velvollisuudeksi ja viranomaisille sekä ulkopuolisille sellaiseksi tiedonsaantimandollisuudeksi kuin mihin säännösten tarkoitus perustuu.

Seuraavassa lausutaan tietyistä mietintöön sisältyvistä esityksistä yksityiskohtaisemmin.

Keskeiset periaatteet

Esitetyissä 1 luvun säännöksissä erityisesti 5 §:n säännös toiminnan tarkoituksesta ja 8 §:n säännös johdon tehtävistä ovat rikosoikeudellisen vastuun arvioinnin kannalta puollettavia. Rikosvastuun toteutuminen edellyttää luonnollisesti myös nimenomaisen rikostunnusmerkistön täyttymistä. Silti sanotun kaltaisilla yleisluonteisilla säännöksillä on merkitystä pyrittäessä määrittämään rangaistavan menettelyn ala laillisuusperiaatteen vaatimin tavoin.

Ensin mainitulla I luvun 5 §:n säännöksellä voisi olla merkitystä mm. arvioitaessa erilaisten bulvaaniyhtiöiden toimintaa. Tällaisten yhtiöiden toiminnan tarkoituksena on usein tuottaa hyötyä
Cl Albertinkatu 25 A PL 333	Puh (09) 259 7677
00181 HELSINKI	Fax (09) 259 88808

(

2
ainoastaan jollekin ulkopuoliselle taholle. Vastaavasti 1 luvun 8 §:n säännös voisi toimia Iisäargumentaationa yhtiön johdon huolellisuusvelvollisuudelle ja liiketointen oikeushenkilökohtaisesti tapahtuvalle arvioinnille.
Yhtiön johto ja edustaminen
Mietinnössä ei esitetä rikosoikeudellisen vastuun kannalta merkittäviä muutoksia yhtiön johdon toimivaltaan ja vastuuseen. Soveltamiskäytännön valossa epätyydyttävä yksityiskohta on, että hallituksen jäsenyydestä eroamisen dokumentointia esitetään säännöstasolla lievennettäväksi luopumalla kirjallisesta muodosta. Oikeuskäytär
nössä erilaiset pienyhtiöiden osakekannan ketjuluovutukset ja niihin liittyvä vastuuaseman häivyttäminen tai ns. saattohoito ovat tavallisia, mutta vaikeasti hallittavia ilmiöitä.
Näin ollen olisi syytä harkita velvollisuutta vastuuaseman lakkaamisen selvittämiseen kaupparekisteriin tehtävällä ilmoituksella ja vähintään kirjallisen muodon säilyttämistä. Siihen tulisi kytkeä myös nykyistä selvemmät säännökset reagointivelvollisuudesta tilanteisiin, joissa yhtiölle ei jää toimivaltaista hallintoa. Nykyiset säännökset tekevät liian helpoksi muodollisen vastuuaseman totaalisen häivyttämisen niin, ettei yhtiöllä vaikuta olevan laillista edustajaa lainkaan.
Jatkovalmistelussa voitaisiin myöskin kirjata näkyviin, millaiseen näkemykseen tehtävien jakamisen merkityksestä hallituksen valvontavastuuseen esitys perustuu. Mietinnön perustelut kuten esityöt yleensäkin ovat lainkäyttäjälle varsin informatiivinen ja tärkeä tulkintalähde, joten perusteluja voitaisiin myös tämän yksityiskohdan osalta hieman laajentaa.
Varojen jakaminen
Rikosoikeudellisen vastuun kannalta keskeisimmät osakeyhtiölain säännökset koskevat laillista ja laitonta varojen jakamista. Mietinnössä 13 luvun 1 §:n 3 momenttiin ehdotettu yleissäännös ilman liiketaloudellista perustetta tapahtuvasta laittomasta varojenjaosta on sekä laillisuusperiaatteen että rikosvastuun toteuttamismandollisuuksien kannalta onnistunut.
Tämän säännöksen merkitykseen on suhteutettava myös se toisaalta ongelmallinen esitetty muutos, ettei tavanomai ' ia hitto-m	varojenjaon l teita mamittai..._	aini- ___si--ais - --,s_a lainkaan. Esityksen
-peru teTu ssä lausuttun on syytä	siltä tilanteita
yhtyä	osin, että nykyisen
osakeyhtiölain Iähipiirilainoja koskevat varojenjakorajoitukset on syytä uudistaa. Konsernilainoja koskeva säännös on epäjohdonmukainen ja elinkeinolainoja koskeva säännös epämääräinen. Myöskin esityöt ovat näiltä osin niukat.
Jatkovalmistelussa tulisi kuitenkin harkita Iähipiirilainoja koskevien rajoitusten säilyttämistä laissa, mutta uudelleen muotoiltuina. Nimenomaiset lainsäännökset palvelevat pääsääntöisesti parhaiten

0

3
lainsoveltajan informaatiotarvetta. Samalla laittoman varojen jaon tapauksiin tulisi sisällyttää myös siinä tarkoituksessa tapahtuva yhtiön omien osakkeiden hankinnan rahoittaminen, koska talousrikoksissa tämä on varsin yleinen menettely. Syyttäjälaitoksen näkökulmasta myös ehdotettu pelkkään yleissäännökseen perustuva sääntely on kuitenkin tyydyttävä, mikäli sen tulkintaa tukevat riittävän selkeät lausumat esitöissä.
Erittäin tarpeellisena on pidettävä ehdotetun 2 §:n säännöstä maksukyvyn säilyttämisestä varojen jakamisen edellytyksenä. Vaikka likviditeettikriisiin johtavaa varojenjakoa on pidettävä velallisen epärehellisyyden täyttävänä nykyisenkin lainsäädännön nojalla, osakeyhtiölakiin sisältyvä nimenomainen lainkohta selkiyttäisi oikeustilaa ja tulkintakäytäntöä merkittävästi. Osingonjakotilanteissa tällainen säännös perustelulausumineen on velallisen rikosten täyttymistä arvioitaessa sangen hyödyllinen.

Päätösten pätemättömyys
Yhtiössä tehtyjen päätösten pätemättömyyttä tai mitättömyyttä koskevalla arvioinnilla on merkitystä mm. velallisen rikosten ja verorikosten kohdalla harkittaessa oikeustoimen luonnetta. Kysymys voi olla oikeustoimen hyväksyttävästä syystä tai näennäisoikeustoimiluonteesta. Rikosoikeudellistakin velkojansuojaa tehostaisivat säännökset, joiden nojalla mitättömyyteen olisi mandollista vedota myös muiden kuin sopimusosapuolten toimesta. Olennaista muutosta nykytilaan ehdotetut säännökset eivät sisällä.
Selvitystilasäännökset
Mietinnössä esitetään selvitystilasäännösten tiettyä lieventämistä. Perusteluissa lausuttu nykyisen sääntelyn ongelmallisuus jää osin epäselväksi ja tilinpäätöstietojen kattavaan tietoon saattamiseen on syytä suhtautua varauksella. Toisaalta talousrikostorjunnan kannalta selvitystilasäännökset eivät ole muodostaneet kovin merkittävää apukeinoa, koska yhtiön johdolta puuttuu näissä tilanteissa usein halu reagoida selvitystilaedellytyksiin.
Rangaistussäännökset
Osakeyhtiölain rangaistussäännösten merkitystä talousrikollisuuden torjunnassa ja rikosvastuun toteuttamisessa rajoittaa rangaistusasteikkojen lievyydestä johtuva lyhyt syyteoikeuden vanhentumisaika. Talousrikostutkinta on nykyään resurssipulasta ja asioiden monimutkaisuudesta johtuen hyvin aikaa vievää. Lisäksi ilmoitusviiveet ovat usein merkittäviä. Näin ollen kanden vuoden vanhentumisaika on usein jo kulunut umpeen kun syyteharkinta asiassa valmistuu.

Tästä syystä osakeyhtiörikoksen ja -rikkomuksen jossain määrin nykyistä lakia suppeammaksi ehdotettu muotoilu ei vaikuta kriminaalipoliittisesti	kovin	ongelmalliselta.	Osakeyhtiörikoksen

atti Kuusimäki

4
soveltamisalasta pois jätettäväksi esitettyjen Iähipiirilainojen ja omien osakkeiden hankinnan rahoittamisen osalta on kuitenkin syytä korostaa, ettei perusteluissa mainittu siviilioikeudellisten sanktioiden riittävyys voi koskea niitä. Tästä syystä omien osakkeiden hankinnan rahoittamista koskevan kiellon rikkomisen tulisi olla osakeyhtiörikoksena rangaistavaa. Sama pätee Iähipiirilainojen osalta siinä tapauksessa, että niitä koskeva sääntely sisällytettäisiin lakiin.

Nykyistä oikeuskäytäntöä ei tosiasiallisesti muuttane ehdotettu täsmennys osakkeenomistajan tai velkojan oikeussuojan loukkauksesta rangaistavuuden edellytyksenä. Periaatteelliselta kannalta muutos merkitsee lievennystä ja rikoksen muuttamista seuraamusrikokseksi.
Tilintarkastusvelvollisuus
Tilintarkastusvelvollisuuden osalta mietinnössä todetaan valmistelun jatkuvan erillisessä työryhmässä. Tässä vaiheessa valtakunnansyyttäjän kannanottona lienee riittävää todeta, ettei maallikkotilintarkastajilla ole perusteluissa todetuin tavoin ollut juurikaan talousrikollisuutta estävää vaikutusta. Tällaisten usein täysin muodollisten tilintarkastajien rikosoikeudellisen vastuun arvioinnissa on jouduttu hankaliin selonottovelvollisuutta ja tahallisuutta koskeviin tulkintoihin.