KÄRÄJÄOIKEUSTUOMARIT r.y.				LAUSUNTO

17.9.2003

Viite: Oikeusministeriön lausuntopyyntö 13.5.2003

Käräjäoikeustuomarit r.y. haluaa kunnioittaen esittää lausuntonaan 		osakeyhtiölakityöryhmän mietinnöstä seuraavaa:

Yleistä

Yhdistys pitää työryhmän tavoitteita osakeyhtiölainsäädännön kilpailukykyisyyden ja joustavuuden lisäämisestä perusteltuina yhteiskunnan ja talouselämän kannalta katsoen. Yhdistys haluaa kuitenkin kiinnittää huomiota seuraaviin kohtiin, lähinnä yleisen alioikeuden näkökulmasta tarkasteltuna.

24 luku. Riitojen ratkaiseminen

Mietinnön mukaan osakeyhtiölain uudistus edellyttäisi tuomioistuimilta osakeyhtiöoikeudellisten asioiden erityisosaamista. Uudistus merkitsisi joustavampaa sääntelyä ja jättäytymistä nykyistä enemmän yleisten periaatteiden noudattamisen varaan. Mietinnön mukaan yhtiöoikeudellisten juttujen määrä voimassaolevan lain aikana on ollut melko vähäinen. Mietinnön mukaan osakeyhtiöoikeudellisista jutuista halutaan luoda korkealla asiantuntemuksella ja kiireellisesti käsiteltävien asioiden ryhmä. Osakeyhtiöoikeudellisten juttujen erityistä tärkeyttä ja vaikeutta painotetaan. Mietinnössä katsotaan, että erityisosaamista syntyisi, jos osakeyhtiöoikeudelliset jutut keskitettäisiin hovioikeuspiireittäin kuuteen nimettyyn käräjäoikeuteen.

1 §. Toimivaltaiset tuomioistuimet

Yhdistyksen mielestä tulisi vielä pohtia, edellyttääkö suomalaisen osakeyhtiöoikeuden kilpailukykyisyys osakeyhtiölain mukaisten juttujen keskittämistä vain muutamiin tuomioistuimiin. Mietinnöstä ei käy ilmi, että nykyisen osakeyhtiölain säännösten soveltaminen olisi tuottanut ongelmia sen vuoksi, etteivät tuomioistuimet olisi olleet riittävän perehtyneitä osakeyhtiölakiin. Yhdistyksen tiedossa ei ole myöskään tällaisia ongelmia. Sinänsä keskittäminen varmastikin luo mahdollisuudet kehittää pienen tuomarijoukon asiantuntemusta osakeyhtiölain soveltamisessa.

Erikoistuminen olisi perusteltavissa, mikäli kyseessä olisi hyvin pieni, rajoittuneeseen oikeudenalaan ja lainsäädäntöön liittyvien juttujen joukko. Näin ei näyttäisi kuitenkaan olevan osakeyhtiölain kohdalla. Vaikka osakeyhtiöoikeudellisia juttuja on käräjäoikeuksissa ollut vain vähäinen määrä, asunto-osakeyhtiölain mukaisia juttuja on ilmeisesti ollut huomattavasti enemmän. Osakeyhtiölakia sovelletaan viittausten vuoksi myös asunto-osakeyhtiöitä koskevissa riita-asioissa. Osakeyhtiölakia joudutaan soveltamaan sitä koskevien riita-asioiden lisäksi muun muassa rikos-, yrityssaneeraus-, konkurssi- ja kiinteistöasioissa. Lisäksi osakeyhtiötä koskevat kysymykset voivat tulla esiin muunlaisissakin riita-asioissa. Tämä edellyttää tuomioistuimilta laajaa perehtymistä osakeyhtiöoikeuteen. Osakeyhtiölain mukaisten juttujen ratkaiseminen edellyttää ja tuottaa kyseistä oikeudenalaa koskevaa asiantuntemusta. Tämän vuoksi osakeyhtiölain mukaisten juttujen keskittäminen saattaisi vähentää tuomareiden asiantuntemusta yhtiöoikeudellisissa asioissa, joita joka tapauksessa tulee kaikkien alioikeuksien ratkaistavaksi.

Pelkästään mietinnössä ehdotettujen joustavien ja yleisluonteisten säädösten vuoksi juttujen keskittäminen ei ole perusteltua. Useat tuomioistuinten soveltamat lait sisältävät joustavia, yleisluonteisia säännöksiä ja edellyttävät yleisten periaatteiden noudattamista. Voisi sanoa, että tällainen lainsoveltaminen on tuomioistuinten perusosaamista. Yhdistys katsoo, että mikäli tuomarikunnan asiantuntemus turvataan riittävällä koulutuksella uudistuksen osalta, juttujen keskittämisellä vain muutamiin käräjäoikeuksiin ei saavuteta merkittävää asiantuntemuksen lisääntymistä. 

Suomen talouselämä on voimakkaasti keskittynyt pääkaupunkiseudulle. Mikäli keskittäminen toteutettaisiin, on ilmeistä, että osakeyhtiöoikeudellisia juttuja tulisi eniten Helsingin käräjäoikeuteen eli Suomen ruuhkaisimpaan alioikeuteen. On kyseenalaista, onko järkevää rajata muut pääkaupunkiseudun käräjäoikeudet pois osakeyhtiöoikeudellisista jutuista. Samoin ehdotus sulkisi pois eräitä muita suuria kaupunkikäräjäoikeuksia (Tampere, Oulu, Jyväskylä). Lisäksi ehdotukseen sisältyy epäjohdonmukaisuus. Ehdotuksen mukaan toimivaltaisen tuomioistuimen osalta yhtiöjärjestyksessä voitaisiin määrätä toisin tai asianosaiset voisivat sopia toisin. Osakeyhtiölain mukaisia juttuja voisi siis tulla vireille missä alioikeudessa tahansa. Tämä veisi keskittämisellä tavoiteltavaa erikoistumishyötyä. Mikäli keskittämisestä säädettäisiin uudessa laissa, tulisi mahdollisuus tahdonvaltaiseen oikeuspaikkaan kokonaan poistaa laista.

2 §. Kiireellisenä käsiteltävät asiat

Esityksen mukaan kiireellisenä pitäisi käsitellä asiat, jotka liittyvät osakepääoman alentamisessa, sulautumisessa, jakautumisessa ja yritysmuodon muuttumisessa noudatettavaan velkojiensuojamenettelyyn ja joiden ratkaiseminen on kysymyksessä olevan menettelyn jatkamisen edellytys. Lisäksi yhtiökokouksen päätöksen pätemättömyyttä koskevat kanteet olisi käsiteltävä kiireellisinä, ellei tuomioistuin erityisestä syystä päätä toisin.

Yhdistyksen mielestä on mietittävä, onko niukkenevien resurssien aikana aiheellista lisätä lain säännöksen perusteella kiireellisinä pidettävien juttujen määrää, koska seurauksena olisi muiden juttujen käsittelyaikojen pidentyminen. Tuomioistuinten yleisessä kehittämisessä on viime vuosina korostettu juttujen ratkaisemisen joutuisuutta ja pyritty tehostamaan tuomioistuinten toimintaa. On oletettavaa, etteivät ehdotetut muutokset osakeyhtiöoikeudellisten juttujen käsittelyyn käräjäoikeuksissa toisi mitään lisäresursseja yleensä käräjäoikeuksille tai erityisesti niille suurimmille käräjäoikeuksille, joihin juttuja keskitettäisiin. Tosiasiassa osakeyhtiölain mukaisten juttujen kiireellisesti käsittelemisen saisivat tuntea käsittelyaikojen venymisenä “kiireettömien” juttujen asianosaiset. Tällaisiin juttuihin sisältyy kuitenkin monia oikeusalamaisten kannalta tärkeitä asioita. Kyse on siitä, miten arvokkaana päämääränä pidetään osakeyhtiölain kilpailukykyisyyttä tuomioistuinmenettelyn nopeuden osalta, kun sitä verrataan ratkaisutoiminnan nopeuteen yleensä. 

Oikeudenkäyntimenettelyä koskevien 1.1.2003 voimaan tulleiden säännösten mukaan tuomioistuinten on laadittava jokaisesta asiasta käsittelysuunnitelma ja aikataulu. Jutun kiireellisyyttä arvioidaan aikatauluttamisen yhteydessä, jolloin myös jutun erityispiirteet voidaan ottaa huomioon. Kaavamainen osakeyhtiölaissa oleva kiireellisyyssäännös on tarpeeton. Näillä perusteilla yhdistys vastustaa mietinnössä ehdotettua säännöstä osakeyhtiölain mukaisten asioiden käsittelemisestä kiireellisinä.

Asiaa on käsitelty yhdistyksen hallituksen lausuntovaliokunnassa.

Käräjäoikeustuomarit r.y.

Puheenjohtaja,			Satu Seppänen
käräjätuomari

Hallituksen jäsen,			Hannu Lindgren 
käräjätuomari