Ihmiskaupan uhreja koskevan lainsäädännön kehittämistä seuraava ohjausryhmä

Aika	Torstai 27.2.2014 klo 9.00 – 12.00

Paikka	Sisäministeriö, Vuorikatu 20, kh. Leijona ja Miekka

Läsnä	Jutta Gras (pj.), Natalia Gerbert, Sonja Hämäläinen, Sari Karisto, Jaana Kauppinen, Joni Länsivuori, Heidi Manns-Haatanen, Jari Nyström, Anna Rautvuori, Johanna Räty, Tiina Snellman, Anni Valovirta, Satu Värri, Miila Lukkarinen (siht.)

Kokouksen avaaminen ja esityslistan hyväksyminen
Puheenjohtaja avasi kokouksen ja toivotti osallistujat tervetulleiksi. Esityslista hyväksyttiin.
Käytiin aluksi läpi muut asiat. Joutsenossa järjestettävän ohjausryhmän kokouksen matkajärjestelyistä sovittiin, että osallistujat hankkivat itse matkaliput junamatkoille ja vastaavat niistä aiheutuvista kustannuksista. Ilmoittautumiset Päivi Heinolaiselle 14.3.2014 mennessä.
MMO:n edustajat on kutsuttu kuultaviksi 20.3.2014 OM:n vetämän uhripoliittisen toimikunnan kokoukseen. Sukupuoli- ja lapsivaikutusten arvioinnin osalta on käynnissä "kevytkysely", johon myös ohjausryhmän jäseniltä toivotaan näkemyksiä. Työnantajakohtaisten oleskelulupien osalta korkeakouluharjoittelijan selvitys on valmistumassa.

Ihmiskauppakoordinaattorin virka on parhaillaan auki. Hankkeen näkökulmasta tämä on hieno asia, koska ihmiskauppakoordinaattorin kautta voitaneen edistää työryhmän selvityksessä esiin nostettuja asioita. Kauppinen tiedusteli ihmiskauppakoordinaattorin tehtävän täyttämisen aikataulua ja sitä, liittyykö toimenkuvaan kansalaisjärjestöjen ihmiskaupan vastaisen toiminnan rahoittamiseen liittyvää organisointia. Todettiin, että tältä osin ollaan hakuilmoituksen ja asiaa taustoittaneen selvityksen varassa.

Edellisen kokouksen pöytäkirjan hyväksyminen
Edellisen kokouksen pöytäkirja hyväksyttiin vähäisin muutoksin.

HE-luonnoksen käsittely

Puheenjohtaja kertoi esityksen valmistelun aikataulusta: HE käsitellään ministeriön osastopäällikkökokouksessa 8.4.2014 ja esitellään ministerille lausuntokierrokselle lähettämistä varten 10.4.2014. Esitysluonnos pyritään toimittamaan lausunnolle mahdollisimman pian tämän jälkeen. Ilmoitusvelvollisuutta ja toipumisaikaa koskeva kannanmuodostus on ministeriössä kesken. Ministerin kanta toivotaan saatavan piakkoin. Ilmoitusvelvollisuutta ja toipumisaikaa koskevaan kokonaisuuteen palataan seuraavassa ohjausryhmän kokouksessa.

Hämäläinen katsoi, että HE-luonnos tulisi käsitellä kotoutumis- ja maahanmuuttopoliittisessa ministerityöryhmässä (KOMA) ennen kuin se lähetetään lausuntokierrokselle. Esiin nostettiin myös mahdollinen Kuthanek -käsittely. Todettiin, että esityksen käsittelytapaan palataan myöhemmin kun asiasta on ensin keskusteltu ministeriössä, ja että ohjausryhmälle toimitetaan väliaikatietona ministeriön kanta ilmoitusvelvollisuuteen/toipumisaikaan.

3 § - Määritelmät
Pohdittiin, tulisiko käsite "havaittu uhri" määritellä perustelujen sijasta itse pykälässä. Todettiin, että 3 §:ssä määriteltävien käsitteiden tulisi olla sellaisia, joita sittemmin laissa käytetään. Todettiin tarve täsmentää auttamisjärjestelmän määritelmää ja tarkistaa sen yhteensopivuus 33 §:n kanssa.

33 § - Auttamisjärjestelmän tehtävät

Todettiin, että sääntelyllä on tarkoitus vahvistaa nykytila sen osalta, että myös kotikunnan omaavat uhrit otetaan auttamisjärjestelmään. Hämäläinen totesi, että TEM korvaa tämän lain mukaisesti ne kustannukset, jotka kunnalle auttamisesta syntyvät. Hämäläinen korosti, että kotoutumislaissa ei määritellä korvattavia toimia, vaan ne tulee määritellä käsillä olevassa laissa. Kähkönen kertoi Joutsenon auttamisjärjestelmän konsultointi- ja neuvontaroolista kotikunnan omaavien uhrien osalta. Tosiasia on, että monille kunnille ihmiskauppa on uusi asia, eikä kunnissa aina tunnisteta ihmiskaupan uhreja.

Keskusteltiin vastaanottolain ja kotoutumislain välisestä kotikuntaan pohjautuvasta vastuunjaosta. Karisto toi esiin, että toisinaan esiintyy tapauksia, joissa henkilöllä on kotikuntalain mukainen kotikunta, mutta oleskelulupa ei ole enää voimassa. ELY-keskus ei korvaa kustannuksia, jos oleskelulupa ei ole voimassa vaikka kotikunta olisikin. Olisi hyvä, jos asiaa voitaisiin ohjeistuksella tai perusteluissa täsmentää.

34 § - Esitys auttamisjärjestelmään ottamiseksi

Pohdittiin, millä tavalla ehkä kaukanakin menneisyydessä tapahtunut uhriutuminen tulisi huomioida säännöksen perusteluissa. Todettiin, että auttamisjärjestelmään esittäminen/ottaminen tulisi sitoa avun tarpeeseen. Lisäksi tulisi tarkastella sitä, onko olemassa uudelleen uhriutumisen riskiä. Kauppinen toi esiin, että uudelleen uhriutumisen käsittelyä voisi esityksessä vahvistaa. Kähkönen totesi, että kaukana menneisyydessä tapahtuva uhriutuminen ja sen jälkeen eletty normaali elämä on auttamisjärjestelmän kannalta haastava kysymys, etenkin kun pidetään mielessä pitkäaikaiset traumat, joihin auttamisjärjestelmä voi tarjota apua. Todettiin, että pykälän perusteluita pyritään täsmentämään.

36 § - Toipumisaika

Keskusteltiin Dublin-asetuksen soveltamisen suhteesta toipumisaikaan. Erityisen haasteen muodostavat asetuksen määräajat. Valovirta muistutti, että Dublin-asetuksella varmistetaan hakijan oikeus saada hakemuksensa käsiteltyä. Hakemus voidaan ottaa myös Suomessa käsiteltäväksi.

37 § - Ihmiskaupan uhrin tunnistaminen

Rautvuori totesi, että jos tunnistaminen on sidottu yhteistyöhön esitutkintaviranomaisten kanssa, on auttaminen tosiasiallisesti sidoksissa rikosprosessiin, mikä on kansainvälisten velvoitteiden vastaista. Puheenjohtaja totesi, että avun piiriin pääsee jatkossakin matalalla kynnyksellä, mutta jossakin vaiheessa rikostutkinnan ja auttamisen tulee lähentyä. Tämä vahva tunnistaminen on ratkaiseva auttamisen jatkumisen kannalta. Uhri on tässä vaiheessa jo saanut apua. Auttamisjärjestelmästä poistaminen edellyttää kokonaisarviota.

Kauppinen pohti, tulisiko myös turvapaikanhakuaika rauhoittaa. Valovirta totesi, että tilanne on tällöin erilainen, koska turvapaikanhaku tulee aina vireille henkilön omasta aloitteesta, ja hän ottaa heti yhteyttä poliisiin tai rajatarkastusviranomaiseen jättääkseen hakemuksen. Toipumisaika on tällöin tarpeeton. Tällä hetkellä puhutteluun pääseminen kestää n. 2 kk. Yleensä viitteet ihmiskaupasta tulevat esiin jo poliisin/rajatarkastusviranomaisen suorittamassa turvapaikkatutkinnassa. Hyvin harvoin asia tulee ensimmäisen kerran esiin vasta Maahanmuuttoviraston turvapaikkapuhuttelussa. Periaatteessa on mahdollista, että jos henkilö on tulossa turvapaikkapuhutteluun ja hänellä on toipumisajan tarvetta, auttamisjärjestelmä voi pyytää puhuttelun lykkäystä.

Nyström pohti, koskeeko rikoksen kirjaamisvelvoite vain Suomessa tapahtuneita rikoksia, eikä vastaavaa velvoitetta ole, jos tekopaikka on jokin muu. Värri totesi, että esitutkintalaki puhuu vain rikosilmoituksen kirjaamisesta, laissa ei oteta kantaa siihen, missä maassa väitetty rikos on tapahtunut. Kauppinen toi esiin, että uhrin näkökulmasta tilanne on hankala, jos hän on uhriutunut ulkomailla, eikä hänen asiassaan muodosteta Suomessa virallista kantaa. On myös mahdollista, että uhri on mukana jutussa, jossa on jo annettu lainvoimainen tuomio. Todettiin, että näihin tilanteisiin voisi ratkaisu löytyä Migrin roolista uhrin tunnistamisessa. Päätettiin lisätä Migri tunnistavaksi viranomaiseksi 37 §:ään.

38 c § - Monialainen asiantuntijaryhmä

Kähkönen kertoi, että nykyisen asiantuntijaryhmän jäsenet pitävät ryhmän työskentelyä hyvänä työmuotona erityisesti tietojenvaihdon näkökulmasta. Myös kansainvälisellä tasolla on hyviä kokemuksia monialaisesta yhteistyöstä. Pykälän muotoilua voitaisiin vielä pohtia, mutta tarve ryhmälle on jatkossakin olemassa. Puheenjohtaja totesi, että tulevaisuudessa on tarpeen tarkastella ryhmän toimintaa myös suhteessa uuden ihmiskauppakoordinaattorin toimenkuvaan ja hänen ympärilleen kehitettävään yhteistyöverkostoon.

38 d § - Yhteistyö ihmiskaupan uhrin suojelemiseksi

Todettiin, että kyseessä on pitkälti informatiivinen säännös. Kauppinen pohti, onko tarkoituksena pitäytyä uhrin suojelemisessa ihmiskauppiailta, jotka ovat rikokseen syyllistyneet, vai tarkastella turvauhkia (esim. henkilön sisäisiä) laajemmin. Todettiin, että säännöksessä on lähdetty kapeasta näkökulmasta, ja että muualla laissa (mm. auttamistoimien yhteydessä) käsitellään uhkia laajemmassa perspektiivissä.

38 e § - Ihmiskaupan uhriksi joutunut lapsi

Karisto katsoi, että lapsiuhrien ja uhrien mukana seuraavien lasten osalta olisi tarve säätää lastensuojeluilmoituksen tekemisestä. Lastensuojeluilmoitus ei käynnistä välittömiä toimia, vaan ensi vaiheessa arvioinnin. Tulee pohtia, millaisilla tukitoimilla lapsen asema turvataan. Käytännössä viranomainen, joka ei tee ilmoitusta, tekee lastensuojelun tarpeen arvioinnin, jonka mukaan äiti/isä kykenee huolehtimaan lapsistaan. Säännöksen kirjausta tulisi vielä pohtia: onko tarpeen lisätä säännökseen "tarpeen mukaan" vai tulisiko edellyttää aina toimimaan yhteistyössä. Kähkönen totesi, ettei turvapaikanhakijoista tai ihmiskaupan uhreista tehdä automaattisesti lastensuojeluilmoitusta, vaan ilmoitus tehdään tarpeen mukaan.

Puheenjohtaja totesi, että lastensuojeluviranomaisia voidaan kuulla monialaisessa yhteistyössä, ja pyysi, että STM selvittäisi lastensuojelu -kysymystä. Manns-Haatanen katsoi, että lastensuojeluilmoitus ei aina tule kyseeseen. Tilanteet ovat hyvin erilaisia.

Todettiin, että alaikäisen uhrin huoltajan jäljittämistä ei lainsäädännössä ole tällä hetkellä säännelty, jollei henkilö ole samanaikaisesti maassa kansainvälisen suojelun hakijana.

Keskusteltiin uhrien mukana seuraavista lapsista. Kähkönen kertoi, että esimerkiksi uhrien toimeentulon osalta on huomioitu myös lapset. Lapset ovat saaneet palveluita myös kunnilta. Voimassa olevassa laissa uhrien mukana seuraavia lapsia ei ole huomioitu. Olisi hyvä, jos vähintään perustelutasolla nyt niin tehtäisiin.

38 f § - Auttamisjärjestelmästä poistaminen

Karisto toivoi, että poistamisperusteita (erit. 3 ja 6 kohta) avattaisiin enemmän säännösten perusteluissa. Tulisi ottaa kantaa esimerkiksi siihen, miten kotikunnan Suomessa omaavan osalta vaikuttaisi auttamisjärjestelmässä oloon se, että henkilö lähtisi muutamaksi viikoksi lomamatkalle ulkomaille. Todettiin, että lyhyet oleskelut eivät vaikuttaisi auttamisjärjestelmässä oloon, vaan maasta poistumisen tulisi olla pysyväisluonteista.

Keskusteltiin henkilön hallintolain mukaisesta kuulemisesta järjestelmästä poistamisen yhteydessä. Kähkönen kertoi, että suurin osa kuulemisista (80-90 %) tehdään henkilön oikeudellisen avustajan kanssa.

Rekisterisäännökset ja tiedonsaantioikeus

Kauppinen pohti, mitkä ovat uhrin oikeudet saada itseään koskevat tiedot, ja mitkä tiedot jäävät rekisteriin.

Kähkönen toi esiin, että auttamisjärjestelmä tarvitsisi oikeuden saada tietoja tuomioistuimelta palveluiden järjestämisen suunnittelua varten. Turvallisuusuhkia koskevan tiedonvaihdon näkökulmasta myös poliisi olisi hyvä mainita 58 §:ssä.

Vastauksena puheenjohtajan kysymykseen mahdollisten lainsäädännön aukkojen osalta Kauppinen nosti esiin lähirikosten käsittelyn osana ihmiskaupan uhrien auttamisjärjestelmää, ja pohti, poistuuko ongelma OM:n ehdottaman lakimuutoksen myötä.

Jakelu	Ohjausryhmän jäsenet ja varajäsenet
Tiedoksi	Valtiosihteeri Anttoora Kansliapäällikkö Nerg Erityisavustajat Andersson, Falk ja Kalmi MMO esittelijät