KEHITYSVAMMAISTEN TUKILIITTO RY
Sirkka Sivula
Puh. 0207 718 311

OIKEUSMINISTERIÖLLE

ASIA	Lausunto edunvalvonta-asioiden selvitystyöryhmän ehdotuksesta
	holhoustoimesta annetun lain ja holhoustoimen edunvalvontapalveluiden 
	järjestämisestä annetun lain muuttamisesta
  
Johdanto	Kehitysvammaisten Tukiliitto ry on valtakunnallinen kansalaisjärjestö, joka edistää kehitysvammaisen ihmisen ja hänen perheensä yhteiskunnallista yhdenvertaisuutta ja elämänlaatua. Tukiliitossa on 195 jäsenyhdistystä, joihin kuuluu yli 17 000 henkilöjäsentä. Suomessa lasketaan eri tilastojen perusteella olevan noin 40 000 kehitysvammaista ihmistä.

Lausunto on kirjoitettu erityisesti kehitysvammaisten henkilöiden näkökulmasta ja ottaen kantaa erityisesti jäsenillemme merkityksellisiin asioihin kuten tilintarkastukseen liittyviin kysymyksiin ja holhoustoimilain soveltamisongelmiin. 

Tilivelvollisuus

Edunvalvojana alaikäisen vanhempi

Työryhmän esitys holhousasioiden rekisterimerkinnän rajan nostamisesta 15.000 eurosta 20.000 euroon on hyvä ja turvaa riittävästi perustuslain omaisuuden suojan. Kuten työryhmä on todennut, suurempi osa korotuksesta muodostuu rahan reaaliarvon muuttumisesta. Ihmisten varallisuus on kasvanut ja entistä suurempi osa lapsista saa varallisuutta jo alaikäisinä. Toinen vaihtoehto olisi rekisterimerkinnän tekeminen, mutta vanhemman vapauttaminen tilintekovelvollisuudesta.

Joka tapauksessa voisi harkita, olisiko järkevää asettaa vielä erillinen hiukan korkeampi raja tilintekovelvollisuudelle. Tilintekovelvollisuuden tehtävänä on ennaltaehkäistä väärinkäytöksiä. Toteutuisiko se paremmin, jos voitaisiin vieläkin enemmän keskittää tarkastukseen osoitettuja resursseja hankalampiin asioihin. 

Tilintekovelvollisuus koetaan raskaaksi ja vaikeaksi

Tilintekovelvollisuus on käsityksemme mukaan suurin este sille, että kehitysvammaisten aikuisten vanhemmat eivät halua ryhtyä lastensa edunvalvojiksi. Tilintekovelvollisuus koetaan raskaana ja hankalana, joskus jopa loukkaavana kaiken arjen auttamistyön lisäksi. Erityisen turhauttavana tilintekovelvollisuus koetaan silloin, kun asutaan samassa taloudessa eikä päämiehellä ole ylimääräistä omaisuutta tai tuloja, joista jäisi jotain jäljelle pakollisten menojen jälkeen. 

Vammaisten henkilöiden perheet joutuvat käyttämään keskimääräiseen perheeseen verrattuna moninkertaisen määrän aikaa usein myös varoja lääkäri- ja kuntoutuskäynteihin, erilasten hakemusten ja lomakkeiden täyttämiseen. Normaali asiointikin vaatii usein erityisjärjestelyjä vammaisen perheenjäsenen vuoksi. Sen vuoksi tilintekovelvollisuus nähdään raskaana muodollisuutena. 
Nykyisen lain mukaiset tilivelvollisuudesta myönnettävät helpotukset

Maistraatit eivät ole käsityksemme mukaan juurikaan käyttäneet nykyisiä holhoustoimilain mahdollisuuksia antaa helpotuksia tilivelvollisuudesta. Kun päämiehellä ei ole omaisuutta tai omaisuuden määrä on vähäinen eikä tuloja ole kuin normaali eläketulo ja yhteiskunnan tuet, tulisi nykyistä useammin vapauttaa edunvalvojat kokonaan tilinteko-velvollisuudesta tai hyväksyä yleispiirteinen tili. Vuotta pidempi tilikausi ei välttämättä helpota tilintekijää, koska tilinteko saattaa olla työläämpää pidemmältä ajalta tehtynä. Säädöksiä tulee täydentää yhtenäisillä ohjeilla käytäntöjen selkeyttämiseksi. 

Työryhmän esitys uudesta helpotuksesta

	Työryhmä esittää lakiin mahdollisuutta vapauttaa edunvalvoja toistaiseksi tilintekovelvollisuudesta, jos omaisuuden säilyminen päämiehellä voidaan turvata esim. siten, että tilillä olevat varat voidaan nostaa vain holhousviranomaisen suostumuksella tai jos omaisuuden luovuttamiseen tarvitaan joka tapauksessa holhousviranomaisen lupa. Uudistus olisi järkevä, koska se vähentäisi kaikkien osapuolten turhaa työtä. 

Neuvonta ja ohjaus	Työryhmä on todennut, että tilintarkastuksella on merkitystä myös neuvonnan ja ohjauksen välineenä varsinaisten väärinkäytösten ehkäisemisen lisäksi. Neuvontavelvollisuus olisi näkemyksemme mukaan tehokkaampaa toteuttaa ennaltaehkäisevästi siten, että jokainen edunvalvoja voisi tavata valvovan viranomaisen heti edunvalvontatehtävän alkaessa. Edunvalvoja, päämies ja maistraatin edustaja voisivat käydä yhdessä läpi edunvalvonnan pelisääntöjä laajemminkin. 

Varsinaisista tilintarkastuksista vapautuva aika olisi mahdollista käyttää neuvontatyöhön. Tämä vastaisi yleistä tilintarkastajien roolin muutosta. Tilintarkastajien tehtävien painopiste on muuttunut jälkikäteisestä valvonnasta pitkin tilikautta tapahtuvaan ohjaukseen ja neuvontaan. Edunvalvojan ja päämiehen kanssa pitäisi käydä läpi ainakin edunvalvojan tehtävät, päämiehen oikeudet ja hyvän tilintarkastustavan periaatteet, jotka kuvaavat hyvin asioita, joihin edunvalvojan tulee tehtävässään kiinnittää erityistä huomiota. 

Tilien tarkastaminen	Maistraatin tilintarkastusvelvollisuutta koskevaan 56 pykälään ehdotetut tarkennukset hyvästä tarkastustavasta ja edunvalvontapalkkion kohtuullisuuden arvioinnista lisäisivät tilintarkastuksen yhdenmukaisuutta eri maistraattien alueilla. On tärkeää, että hyvän tarkastustavan edellyttämät asiat on kirjattu esitetyllä tavalla hallituksen esitykseen ja että periaatteita kehitetään edelleen. 

Käyttövarat	Jatkossa valvonnassa tulee ehdottomasti kiinnittää entistä enemmän huomiota päämiehen oikeuteen saada riittävästi käyttövaroja. Edunvalvojat säästävät päämiehen varoja elämänlaadun kustannuksella. Meihin otetaan säännöllisesti yhteyttä kohtuuttoman pienistä käyttövaroista. Päämiehet eivät saa omia rahoja käyttöönsä, vaikka rahaa olisi runsaasti. Toiset kärsivät rahapulasta sen vuoksi, ettei edunvalvoja ole hakenut saatavissa olevia tukia tai selvittänyt päämiehen puolesta maksamiensa palvelumaksujen lainmukaisuutta. Edunvalvojat eivät aina tunne lakia riittävästi. Valvonnassa on varmistettava, että päämiehen perustuslailla suojattu itsemääräämisoikeus ja oikeus ihmisarvoiseen elämään toteutuvat. 
	
Yleispiirteinen tilintarkastus

	Työryhmän esittämä yleispiirteisen tilintarkastuksen mahdollisuus silloin, jos omaisuuden määrän, laadun tai muiden seikkojen perusteella voidaan arvioida, ettei päämiehen etu vaarannu, on hyvä ajatus. Vaikka yleispiirteistä tilintarkastusta ehdotetaan käytettäväksi vain vähäisen riskin sisältävissä tapauksissa, on ehdottoman tärkeää säätää holhousviranomaisen vahingonkorvausvastuusta työryhmän esittämällä tavalla. 

	Yleispiirteisessäkin tarkastuksessa tulee varmistaa päämiehen riittävien käyttövarojen saanti. 

	Päämiehen ja edunvalvojan riittävä ohjaus ja neuvonta tulee järjestää silloinkin, kun suoritetaan vain yleispiirteinen tilintarkastus. Neuvonnan yhteydessä on mahdollista kiinnittää joihinkin päämiehelle erittäin tärkeisiin asioihin suurempaa huomiota kuin yleispiirteisessä tilintarkastuksessa. 

Edunvalvontapalkkio ja palkkio tilin tarkastamisesta

	Minimitoimeentulon varassa elävillä päämiehillä on suuria vaikeuksia saada tulonsa riittämään elämän perusasioihin. Edunvalvontapalkkiot ja tilien tarkastukseen liittyvät palkkiorajat tule asettaa nykyistä korkeammalle. Tilien teko- ja tarkastusvelvollisuuden supistamisen tulee johtaa myös edunvalvonta- ja tilintarkastuspalkkioiden alentamiseen. 

Muiden lainsäädäntömuutosten tarve

Työryhmä on käsitellyt muita lainsäädännön muutostarpeita kovin organisaatiolähtöisesti. Holhoustoimen kehittämisryhmään tulee saada sekä päämiesten että erilaisten edunvalvojien edustus mahdollisimman laajan kuvan saamiseksi kehittämistarpeista. 

Määräaikaisselvitykset	Työryhmä on pitänyt neljän vuoden välein toteutettavia edunvalvonnan aiheellisuutta tarkastelevia tarkastuksia periaatteellisesti merkittävänä erityisesti niiden osalta, joilla ei ole omaisia tai läheisiä arvioimassa päämiehen tilannetta. Ehkä juuri siitä syystä määräaikaistarkastukset on syytä säilyttää. Vielä tärkeämpänä näemme sen, että holhousviranomaiset tarkkailisivat tilivalvonnan ja muiden yhteydenottojen perusteella jatkuvasti edunvalvonnan aiheellisuutta ja reagoisivat nopeasti muuttuneeseen tilanteeseen. 

Täysin selvissä tapauksissa muodolliset määräaikaisselvityksistä voitaisiin esitetyllä tavalla luopua. Sen sijaan silloin, kun selvitys tehdään, päämiehen kuulemisen tulee olla aina pääsääntö ja siitä voidaan luopua vain, mikäli on selvää, että päämies ei ymmärrä asian merkitystä eikä läheistenkään avulla saada selvitettyä päämiehen tahtoa. Pelkästään kuulemisen vaikeuden vuoksi kuulemisesta ei tule luopua. Se loukkaa henkilön itsemääräämisoikeutta. 

YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskeva yleissopimus edellyttää muutoksia

Suomen allekirjoittaman YK:n vammaisten henkilöiden oikeuksia koskevan yleissopimuksen tarkoituksena on edistää, suojella ja taata kaikille vammaisille henkilöille täysimääräisesti ja yhdenvertaisesti kaikki ihmisoikeudet ja perusvapaudet sekä edistää vammaisten henkilöiden synnynnäisen arvon kunnioittamista. Yleissopimuksen periaatteena on yksilöllisen itsemääräämisoikeuden ja riippumattomuuden kunnioittaminen, yhdenvertaisuus, täysimääräinen ja tehokas osallistuminen sekä osallisuus yhteiskuntaan.

Suomen holhouslainsäädäntöä tulee tarkastella kriittisesti YK:n sopimuksen kannalta. 

YK:n sopimuksen artikla 12 vahvistaa vammaisten henkilöiden oikeuden tulla kaikkialla tunnustetuiksi henkilöiksi lain edessä sekä edellyttää, että vammaiset henkilöt ovat oikeustoimikelpoisia yhdenvertaisesti muiden kanssa kaikilla elämänaloilla.	 

Sopimusvaltioiden tulee järjestää tuki, jota vammaiset henkilöt saattavat tarvita oikeustoimikelpoisuutta käyttäessään. Henkilön oikeuksia, tahtoa ja mieltymyksiä tulee kunnioittaa siten, ettei esiinny eturistiriitoja eikä asiatonta vaikuttamista. Toimien tulee olla oikeasuhtaisia ja henkilön olosuhteisiin sopivia.  

Holhoustoimilain mukaisen edunvalvontajärjestelmän voidaan katsoa täyttävän säädöstasolla minimivaatimuksen tuesta, jota vammaiset henkilöt saattavat tarvita oikeustoimikelpoisuutta käyttäessään. Sen sijaan käytännön toteutus ei vastaa sopimuksen vaatimuksia. Yleisten edunvalvojien suuret asiakasmäärät eivät mahdollista päämiesten tarpeiden ja tahdon selvittämistä holhoustoimilain 37 ja 42 pykälien asianmukaisen toteutumisen edellyttämässä laajuudessa. Edunvalvonta keskittyy käytännössä täysin taloudellisten asioiden hoitamiseen ja pääasiassa vain laskujen maksamiseen. 

Vaikka holhoustoimilain lähtökohtana on rajoittaa henkilön omaa toimintakykyä niin vähän kuin mahdollista, laki antaa edelleen mahdollisuuden julistaa henkilö vajaavaltaiseksi. Oikeusministeriön tulee tarkkaan harkita, onko säädös YK:n sopimuksen mukainen ja onko se yleensäkään tarpeellinen. 

Tuettu päätöksentekojärjestelmä

Nykyistä edunvalvontajärjestelmää tulee kehittää siten, että päämiehen on mahdollista tehdä itse elämäänsä koskevia päätöksiä edunvalvojan tai jonkun muun henkilön tukemana. Tämä edellyttää kuulemisvelvoitteen laajentamista. Nykyinen edunvalvontajärjestelmä ei vastaa käytännössä tuetun päätöksenteon vaatimuksiin.  

Vaikka kehitysvammaiset henkilöt olisivat muodollisesti oikeustoimikelpoisia, heidän on mahdoton toteuttaa oikeuksiaan ilman asianmukaista apua ja tukea. Itsemääräämisoikeuden vahvistamiseksi Suomeen tulee luoda tuetun päätöksenteon järjestelmä, jonka tehtävänä on opettaa, rohkaista ja tukea henkilöä tekemän omaa elämänsä koskevia päätöksiä. 

Tuetun päätöksenteon ajatuksena on, että henkilö aidosti päättää itse omista asioistaan sen jälkeen, kun hänelle on kerrottu asian taustat, ratkaisuvaihtoehdot ja mahdolliset ratkaisun seuraukset. Tuetun päätöksenteon järjestelmää on kehitetty viime vuosina useissa maissa eri tavoin. Kanadassa on käytössä lakiin perustuva malli. Englannissa tuettu päätöksenteko on kytketty palveluiden suunnitteluun ja erityisesti henkilökohtaiseen budjettiin. 

Tuetun päätöksentekojärjestelmän pitää perustua vapaaehtoisuuteen. Henkilö voi itse kerätä ympärilleen luottohenkilöt, jotka tukevat häntä tarvittaessa. Joissain tilanteissa tukihenkilöiden asema voidaan laillistaa esimerkiksi rekisteröimällä henkilöt, jotta he voivat tarvittaessa puhua tuettavan henkilön puolesta ja saavat esimerkiksi tarvittavat tiedot viranomaisilta ja voivat toimia asiamiehinä tarvittaessa. 

Suomen oikeusaputoimistot voisivat tarjota oikeusavun ja edunvalvontapalveluiden lisäksi tukea omaan päätöksentekoon sellaisissa elämän suurissa kysymyksissä, joihin ei liity taloudellisia kysymyksiä tai arjen pienemmissä ratkaisuissa. Tämä mahdollistaisi avun niillekin, joilla ei ole läheisiä. 

Tampereella 18.3.2010

KEHITYSVAMMAISTEN TUKILIITTO RY

Susanna Lohiniemi		Sirkka Sivula
toiminnanjohtaja		johtava lakimies