Oikeusministeriö
Lainvalmisteluyksikkö
PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

ASIA 		Lausuma edunvalvojien valvonnan ajanmukaistamista käsittelevästä 
		mietinnöstä 4/2010

LAUSUMAN ANTAJA	Jyväskylän oikeusaputoimisto
Johtava julkinen oikeusavustaja Teija Hyytiäinen
Johtava yleinen edunvalvoja Jouko Järvenpää

LAUSUMA 		

2.1.	Tilivelvollisuus, kun edunvalvojana on alaikäisen vanhempi

Jyväskylän oikeusaputoimiston alueella yleisimmät tapaukset, silloin kun alaikäisen varallisuuden käytön selvittelyä varten on haettu lakimääräisen edunvalvojan sijaiseksi yleinen edunvalvoja, ovat toisen vanhemman kuoleman jälkeen maksettujen henkivakuutuskorvausten käyttöön liittyvät epäselvyydet. 

Näissä tapauksissa on ollut usein kyse siitä, ettei lapsen saamaa vakuutuskorvausta ole tunnistettu selkeästi lapsen varallisuudeksi, koska vakuutusyhtiö on maksanut sekä leskelle että lapsille myönnetyt korvaukset lesken tilille. 

Jotta henkivakuutuskorvaukset  tililleen saanut henkilö, käytännössä leski, mieltäisi vajaavaltaiselle lapselle myönnetyn osuuden kyseisistä suorituksista lapsen varoiksi, eikä omikseen tai perheen yhteisiin tarpeisiin käytettävissä oleviksi varoiksi, olisi syytä harkita, voidaanko vakuutusyhtiölle asettaa velvollisuus maksaa alaikäiselle tuleva vakuutuskorvaus vain alaikäisen omalle tilille. 

Alaikäisen hyväksi käytettävien varojen osalta tulisi harkita, olisiko mahdollista asettaa vuotuinen euromääräinen yläraja, jonka alle jäävät menot voitaisiin lähtökohtaisesti lukea lapsen elantomenoiksi ilman yksityiskohtaista tilinpitovelvollisuutta. Määrä voisi olla esimerkiksi se summa, mikä huomioidaan lapsen perusosana toimeentulotukilaskelmissa. Kyseinen summa nousee iän mukana, joten se huomioi lapsen menojen kasvun. Kyseinen menettely keventäisi
alaikäisten tilien tekemistä ja tarkastusta. Samalla mahdollistettaisiin se, että  tilintekovelvollinen vanhempi / vanhemmat kokisivat, ettei perheen yksityisyydensuojan  piiriin kuuluvia asioita selvitellä "tarpeettomasti" silloin kun varojen käyttö on ollut objektiivisesti ajatellen asianmukaisella tasolla, eikä lapsen omaisuuden suoja ole vaarantunut.

2.2.	Tilivelvollisuudesta myönnettävät helpotukset

Työryhmän esittämä sulkutilien käyttö on perusteltu.

2.3.	Tilien tarkastaminen

Työryhmän esittämä ajatus hyvän tarkastustavan kehittämisestä on perusteltu.

2.4	Oikeusministeriön tehtävät holhoustoimessa
Työryhmän esittämä näkemykset oikeusministeriön tehtävistä ja holhouslainsäädännön kehittämistyöryhmään kuuluvasta yleisen edunvalvonnan edustajasta ovat perusteltuja.

2.5.	Muiden lainsäädäntömuutosten tarve

Määräaikaisselvitysten  tekeminen havahduttaa yleiset edunvalvojat miettimään päämiestensä edunvalvonnan tarvetta varsinkin niissä yksiköissä, joissa toimiston työnjakoa on kehitetty niin, ettei edunvalvojan tarvitse puuttua päämiehen juoksevien (laskujen ja käyttövarojen  maksuun, etuuksien hakemiseen) asioiden hoitamiseen. Jos etuudet ovat kunnossa ja niihin sekä asiakasmaksuihin tehdään vain määräaikaistarkastuksia ei edunvalvoja tarkasta kuin kirjanpitäjän kokoaman vuositilin ennen sen lähettämistä maistraattiin. Vuositilien läpikäyminen on massatyötä, jossa edunvalvoja kiinnittää huomiota muihin seikkoihin kuin päämiehen edunvalvonnan tarpeeseen.

Mikäli määräaikaisselvitykset kohdentuisivat jatkossa etenkin  itsenäisesti tai palveluasunnossa asuviin päämiehiin, niin tällöin edunvalvojilla olisi enemmän aikaa paneutua siihen, tuleeko päämiestä pitää myös jatkossa edunvalvonnassa ja ellei ryhtyä toimenpiteisiin, jotka tukevat edunvalvonnan lakkauttamista ja päämiehen sopeutumista itsenäiseen elämään. Neljän vuoden aikajänne mahdollistaa päämiehen tukemisen itsenäiseen taloudellisten asioiden hoitoon. Edunvalvojien huomiota tulisi kiinnittää mm. koulutuksessa niihin toimenpiteisiin, joilla voidaan mahdollistaa päämiehen "kuntoutuminen" ja selviytyminen ilman edunvalvontaa.

Päämiehen kuolema on selkeä ja yksiselitteinen hetki edunvalvojan tehtävän päättymiselle. Perintökaaressa on riittävän selkeät normit ja niiden tulkinta on vakiintunut kuolinpesän asioiden hoidon osalta. Yleisille edunvalvojille ei pitäisi antaa mahdollisuutta ryhtyä pesänhoitajaksi osakkaiden valtuuttamana, vaan pesän hoidon pitäisi tapahtua aina perintökaaren 18 luvun 4 §:ssä tarkoitettuna tilapäisenä hoitajana.

Päämiehen kuolinpesän hoidosta ja pesänilmoittajana toimimisesta tulisi määrittää maksuperuste.

Mikäli edunvalvojan tulee työryhmän esityksen mukaisesti ilmoittaa kuolinpesän luovuttamisesta kaikille pesän osakkaille, joiden olinpaikka on selvillä, olisi syytä määrittää yksiselitteisesti, millä tavalla ilmoitus annetaan tiedoksi. Ellei tiedoksiantotapaa ole määritelty selkeästi, niin tällöin on vaarana, että edunvalvojan pesänhoitoaika voi muodostua huomattavan pitkäksi.

Alaikäisen osalta edunvalvonnan poistaminen holhousasioiden rekisteristä.  Työryhmän tätä koskeva ehdotus on perusteltu.

Päämiehen henkilökohtainen kuuleminen holhousviranomaisessa. Työryhmän tätä koskeva ehdotus on perusteltu.

Yleisen edunvalvojan esteellisyys. Mikäli lainmuutoksella mahdollistetaan se, että samassa toimistossa voidaan rutiiniluonteisissa asioissa hoitaa myös toistensa vastapuolena olevien päämiesten asioita, silloin kun heillä on eri edunvalvoja, niin tällöin päämiehen oikeusturva edellyttää, että kaikki esteellisyystilanteet kirjataan päämiehen asiakastietoihin ja ne ilmoitetaan vuositilin yhteydessä maistraattiin. 

Jyväskylässä 17.3.2010

Teija Hyytiäinen		Jouko Järvenpää
Johtava julkinen oikeusavustaja	Johtava yleinen edunvalvoja
Jyväskylän oikeusaputoimisto 	Jyväskylän oikeusaputoimisto