HELSINGIN KÄRÄJÄOIKEUS		LAUSUNTO
Porkkalankatu 13
00180 Helsinki

				23.8.2013

Oikeusministeriö, lainvalmisteluosasto
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Asia:	Lausunto lakiehdotuksesta tuomioistuimen toimivallasta sekä tuomioiden tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta siviili- ja kauppaoikeuden alalla annetusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksesta

Viite:	Lausuntopyyntö 27.6.2013, OM 9/41/2013, OM012:00/2013

Lakiehdotus sisältää säännökset uudelleen laaditun Bryssel I asetuksen soveltamisesta Suomessa. Käräjäoikeus lausuu lakiehdotuksesta siltä osin, kun säännökset koskevat käräjäoikeuden tehtäviä.

Toimivaltaisista tuomioistuimista

Bryssel I asetuksen 5 artiklan 2 kohta edellyttää, että tietyt kansalliset toimivaltaperusteet säädetään erikseen kielletyiksi. Oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 18 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdan toimivaltaperusteet on sen vuoksi lakiehdotuksessa ehdotettu säädettäväksi erikseen kielletyiksi. Kyseisiä toimivaltaperusteita ei voi siten soveltaa Bryssel I asetetusta sovellettaessa asiassa, jossa vastaajana on henkilö, jolla on kotipaikka jäsenvaltiossa.

Oikeudenkäymiskaaren 10 luvun 18 §:n 1 momentin 1 ja 2 kohdat koskevat toissijaisia oikeuspaikkoja. Momentin 1 kohdan mukaan asia, joka koskee luonnollista henkilöä vastaan esitettävää vaatimusta, voidaan tutkia käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirissä vastaaja oleskelee tai hänellä viimeksi on ollut kotipaikka tai vakituinen asuinpaikka ja momentin 2 kohdan mukaan asia, joka koskee vastaajan velvoittamista rahamääräiseen suoritukseen, voidaan tutkia käräjäoikeudessa, jonka tuomiopiirin alueella vastaajalla on ulosmittauskelpoista omaisuutta.

Bryssel I asetukseen on lisätty uusi vaihtoehtoinen toimivaltaperuste, kun kyse on kulttuuriesineen palauttamisesta omistusoikeuden perusteella. Nyt myös kulttuuriesineen sijaintipaikkakunnan tuomioistuin on toimivaltainen. Myös suojaavien toimivaltasäännösten soveltamisalaa on asetuksessa laajennettu koskemaan myös sellaisia kuluttaja- tai työsopimusta koskevia riitoja, joissa vastaajalla ei ole kotipaikkaa EU-valtiossa ja kantaja on kuluttaja tai työntekijä.

Työntekijä saa nostaa kanteen EU:ssa sijaitsevan työskentelypaikkakunnan tuomioistuimessa tai tietyin edellytyksin työntekijän palvelukseen ottaneen työnantajan toimipaikan sijaintipaikkakunnan tuomioistuimessa. 

Kuluttaja saa aina nostaa kanteen oman kotipaikkansa tuomioistuimessa.

Oikeuspaikkasopimukseen perustuva yksinomainen toimivaltasäännös tulee sovellettavaksi, vaikkei kummallakaan asianosaisella ole kotipaikkaa jäsenvaltiossa edellyttäen, että kyse on kansainvälisluonteinen riita-asia.

Heikommassa asemassa olevan vastaajan asemaa on parannettu sellaisessa tilanteessa, jossa hän vastaa tuomioistuimessa, joka ei ole asetuksen mukaan toimivaltainen. Asetuksen 26 artiklan 2 kohdan mukaan, jos vastaaja on vakuutuksenottaja, vakuutettu, vakuutussopimuksen edunsaaja, vahingon kärsinyt, kuluttaja tai työntekijä, tuomioistuimen on, ennen kuin se toteaa olevansa toimivaltainen niin sanotun hiljaisen prorogaation perusteella, varmistettava, että vastaajalle on annettu tietoa oikeudestaan kiistää tuomioistuimen toimivalta sekä siitä, mitä seuraa, jos hän vastaa kanteeseen tai jättää siihen vastaamatta.

Bryssel I asetus tai lakiehdotus ei sisällä säädöstä siitä, miten tai missä vaiheessa tuomioistuimen tulee varmistaa, että vastaajalle on annettu asetuksessa edellytetyt tiedot. Esitysluonnoksessa on ehdotettu vastaajan tiedonsaannin varmistamisen jättämistä yksittäisen käräjätuomarin harkinnan varaan.  Kun kyse on kuitenkin normaalista käytännöstä poikkeavasta tuomioistuimen tiedonantovelvollisuudesta ja myös siitä, pystyykö käräjätuomari näyttämään, että tieto on vastaajalle annettu, saattaisi olla tarpeen säätää siitä, mitä tiedonantotapoja käytetään. Puhelimitse annettua tietoa ei voi todentaa ja väite oikeudenkäyntivirheestä menestyisi, vaikka tieto vastaajalle olisi annettu.

Yllä mainittujen tuomioistuimen toimivaltaa koskevien säännösten muutosten vaikutukset näkyvät käräjäoikeuden toiminnassa vasta tulevaisuudessa. 

Täytäntöönpanomenettelystä

Jäsenvaltiossa annettu täytäntöönpanokelpoinen tuomio on täytäntöönpanokelpoinen muissa jäsenvaltioissa ilman täytäntöönpanokelpoiseksi julistamista, mikä työvaihe poistuu käräjäoikeudelta. Tosin täytäntöönpanokelpoiseksi julistettujen tuomioiden määrä on ollut vähäinen. Jäsenvaltiossa annettu tuomio on siis ulosottoperuste siinä missä kansallinen täytäntöönpanokelpoinen tuomio. Jäsenvaltiossa annettu täytäntöönpanokelpoinen tuomio oikeuttaa täytäntöönpanojäsenvaltiossa myös jäsenvaltion lain mukaisiin turvaamistoimiin.

Asetuksen 43 artiklan mukaan haettaessa toisessa jäsenvaltiossa annetun tuomion täytäntöönpanoa, tuomiosta laadittu todistus on annettava tiedoksi henkilölle, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan, ennen ensimmäistä täytäntöönpanotoimenpidettä. Todistukseen on liitettävä täytäntöönpantava tuomio, jos sitä ei ole jo aiemmin annettu kyseiselle henkilölle tiedoksi. Säännöksen tarkoituksena on turvata, että täytäntöönpanovastaaja saa tiedon täytäntöönpanomenettelyn vireilletulosta ja täytäntöönpanoperusteesta. Tiedoksiantamisesta huolehtii ulosottovirasto.

Henkilön, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan, on täytäntöönpanohakijan sijaan käännyttävä täytäntöönpanovaltion puoleen estääkseen tuomion täytäntöönpanon. Täytäntöönpanovastaaja voi estää asetuksen 46 artiklan mukaan tuomion täytäntöönpanon hakemuksellaan. Hakemus täytäntöönpanosta kieltäytymisestä on osoitettava sille tuomioistuimelle, jonka jäsenvaltio on ilmoittanut olevan toimivaltainen käsittelemään kieltäytymishakemuksia. Menettelyssä toimivaltaiset tuomioistuimet määräytyvät kansallisen lain mukaan. Hakemus tehdään sille käräjäoikeudelle, jonka tuomiopiirissä asiaa käsittelevä alueellinen ulosottoviranomainen sijaitsee. Kieltäytymisperusteet ovat entisellään. Suojaosuuksia, jälkisattumuksia ja vastaavaa täytäntöönpanoa rajoittavaa tai estävää lainsäädäntöä voidaan soveltaa myös pantaessa täytäntöön toisessa jäsenvaltiossa annettua tuomiota. Käräjäoikeuden päätökseen haetaan muutosta siten kuin muutoksenhausta riita-asiassa säädetään.

Asetuksen 48 artiklan mukaan toimivaltaisen tuomioistuimen on viipymättä annettava ratkaisu kieltäytymishakemuksen johdosta. Tuomioistuin voi rajoittaa täytäntöönpanon turvaamistoimiin, asettaa täytäntöönpanon ehdoksi vakuuden asettamisen tai keskeyttää täytäntöönpanon. Tuomioistuin voi artiklan 51 mukaan myös keskeyttää asian käsittelyn, jos täytäntöönpantavaan tuomioon on haettu muutosta varsinaisin muutoksenhakukeinoin alkuperäisvaltiossa tai jos muutoksenhaulle säädetty aika ei vielä ole kulunut umpeen. Asetuksen 44 artiklan 2 kohdan mukaan vastaanottavan jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on sen henkilön hakemuksesta, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan, keskeytettävä täytäntöönpanomenettely, jos tuomion täytäntöönpantavuus keskeytyy alkuperäjäsenvaltiossa.

Tunnustamisesta tai täytäntöönpanosta kieltäytymistä koskeva hakemus on puhevallan menettämisen uhalla tehtävä toimivaltaiselle tuomioistuimelle lakiehdotuksen mukaan kolmen viikon määräajassa. Määräaika lasketaan siitä päivästä, jolloin henkilö, jota vastaan täytäntöönpanoa haetaan, on saanut tiedoksi ulosottokaaren mukaisen vireilletuloilmoituksen ja täytäntöönpantavasta tuomiosta laaditun todistuksen.  Jos henkilö on pyytänyt asetuksen 43 artiklan 2 kohdan nojalla tuomiosta käännöstä, määräaika lasketaan siitä ajankohdasta, jolloin käännös on hänelle toimitettu. Hakemus ei keskeytä tai rajoita täytäntöönpanoa, ellei tuomioistuin anna sitä tarkoittavaa määräystä.

Käräjäoikeus yhtyy esitysluonnoksessa esitettyyn käsitykseen siitä, että määräaika kolme viikkoa on oikeustilan selkeyden kannalta tarpeen ja riittävän lyhyt.

Mukauttaminen	
Asetuksen 54 artiklassa todetaan, että jos tuomio sisältää toimenpiteen tai määräyksen, jota vastaanottavan jäsenvaltion laissa ei tunneta, kyseinen toimenpide tai määräys on mahdollisuuksien mukaan mukautettava toimenpiteeksi tai määräykseksi, joka tunnetaan kyseisen jäsenvaltion laissa ja jolla on vastaava vaikutus ja samanlainen tarkoitus ja tavoite. Tällaisen mukauttamisen vaikutukset eivät saa ulottua alkuperäjäsenvaltion laissa säädettyjä vaikutuksia pidemmälle. Asianosainen voi riitauttaa tuomioistuimessa toimenpiteen tai määräyksen mukauttamisen.

Lakiehdotuksen 10 §:ssä todetaan, että jos täytäntöönpantava tuomio sisältää toimenpiteen tai määräyksen, jota Suomen laissa ei tunneta, ja jota ei sen vuoksi voida panna sellaisenaan täytäntöön, ulosottomiehen on viran puolesta siirrettävä täytäntöönpanohakemus toimivaltaiselle käräjäoikeudelle toimenpiteen tai määräyksen mukauttamista varten. Ulosottomiehen päätökseen ei saa hakea muutosta. Muutoksenhakukielto ulosottomiehen päätöksen osalta on järkevä ja menettelyä nopeuttava.

Ennen tuomion siirtämistä käräjäoikeuteen, ulosottomiehen on ilmoitettava asiasta täytäntöönpanon hakijalle ja varattava hänelle tilaisuus täytäntöönpanohakemuksen peruuttamiseen.  Täytäntöönpanon hakija voi näin ollen harkita myös kulukysymystä ennen käräjäoikeuskäsittelyä.

Käräjäoikeus mukauttaa mikäli mahdollista tuomion sisältämän toimenpiteen tai määräyksen sellaiseksi toimenpiteeksi tai määräykseksi, joka Suomen laissa tunnetaan ja jolla on vastaava vaikutus ja samanlainen tarkoitus ja tavoite kuin alkuperäisellä toimenpiteellä tai määräyksellä. Käräjäoikeuden on varattava asiaan osallisille tilaisuus tulla kuulluksi, jollei se ole selvästi tarpeetonta.

Käräjäoikeus voi antaa myös päätöksen siitä, ettei tuomion sisältämä toimenpide tai määräys ole mukautettavissa sen vuoksi, ettei Suomen laki tunne vastaavantyyppistä toimenpidettä.

Jos tuomioistuimessa on käsiteltävänä myös täytäntöönpanosta kieltäytymistä koskeva hakemus, on hakemus ja mukauttamista koskeva asia käsiteltävä yhdessä. Jos tuomioistuin kieltäytymistä koskevan hakemuksen johdosta päätyy siihen, että tuomion tunnustamisesta ja täytäntöönpanosta on kieltäydyttävä 45 artiklan perusteella, mukauttamisasian käsittely käy tarpeettomaksi. Kumulaation kannalta ei ole merkitystä sillä, kumpi hakemus on tullut ensin vireille. Mukauttamismenettely ei vaikuta täytäntöönpanosta kieltäytymistä koskevan hakemuksen tekemiselle säädettyihin määräaikoihin.

Käräjäoikeuden päätökseen haetaan muutosta siten kuin muutoksenhausta riita-asiassa säädetään.

 Lakiehdotus on mukauttamisen osalta selkeä ja antaa työkalut uuden menettelyn omaksumiseen.

Esityksen vaikutukset	
Toimivaltaa koskevat muutokset ovat järkeviä ja hyväksyttäviä, mutta ne tulevat todennäköisesti lisäämään käräjäoikeuksien juttumääriä.

Tuomioistuimen on viipymättä annettava ratkaisu kieltäytymishakemuksesta.  Täytäntöönpanomenettelyyn liittyvät turvaamistoimet tulevat myös osaltaan lisäämään kiireellisten juttujen lukumäärää.

Käräjäoikeuden on vaikea arvioida sitä, jäävätkö mukauttamista koskevat asiat poikkeuksellisiksi vai ei. Kyse on uudesta menettelystä ja rajanvetotapaukset tulevat olemaan asiallisestikin haastavia käräjätuomareille.

Lausunnon on laatinut käräjätuomari Merja Vainio.

Laamanni Eero Takkunen