LAUSUNTO

18.2.2005

					

Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

OM 24/41/2003; OM008:00/2004

RIKOSVAHINKOLAIN UUDISTAMISTYÖRYHMÄN MIETINTÖ

Suomen Mielenterveysseura pitää rikosvahinkolain uudistamistyöryhmän mietintöä (Työryhmämietintö 2004:16) kokonaisuutena hyvänä ja selvästi uhrin asemaa parantavana. 

Pykälä 4 määrittelee tilanteet, joissa henkilövahinkoa kärsineelle suoritetaan korvauksia. Se on varsin selkeä. Pykälät, joissa määritellään rahallisia korvauksia ja niiden määriä, ovat tietyllä tavalla hankalia, koska ne arvottavat rikoksia. Mielestämme työryhmän antama painotus on kuitenkin oikeansuuntainen. Suomen Mielenterveysseura korostaa kuitenkin, että korvauksia tulisi automaattisesti tarkistaa vuosittain, koska nyt määritetyt summat vanhenevat suhteellisen nopeasti.

Työryhmä esittää myös yksityiskohtaiset ohjeet siitä, milloin korvausta voi hakea ja miten sitä haetaan. Tästä olisi varmasti syytä laatia selkeä opaskirjanen myöhemmässä vaiheessa. Olisi huolehdittava myös siitä, että rikoksen uhrille annettaisiin konkreettisia ohjeita korvauksen hakemisessa.

Pykälä 13 on lähtökohdiltaan selkeä, mutta samalla kapea. Se lähtee ajatuksesta, että joku on laitoksessa vastoin tahtoaan. Laitoksessa on kuitenkin ihmisiä myös omaehtoisesti, joskaan he eivät välttämättä ole vastuullisia henkilöitä sairautensa takia. 

Laki jättää määrittelemättä uudentyyppiset hoitolaitokset kuten perhekodit, ammatilliset perhekodit ja vastaavat. Näissä olevien asiakkaiden kohdalla tullaan varmasti jatkossa hakemaan tulkinnallisia rajoja. Yksi mahdollisuus olisi ottaa ne huomioon jo lain valmisteluvaiheessa.

Lopuksi Suomen Mielenterveysseura toteaa tyytyväisenä sen, että työryhmän esitys tukee selvästi näkemystä, että rikoksen uhrille voi tulla terveydentilaan liittyviä ongelmia ja että nämä tajutaan aidosti korvattaviksi asioiksi.

Jussi Huttunen		Pirkko Lahti
puheenjohtaja		toiminnanjohtaja

 

Suomen Mielenterveysseura, Maistraatinportti 4 A, 00240 Helsinki, Puh. (09) 615 516, Fax (09) 6155 1770