pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21600);(21607,21600);(21607,6588);(12309,6588);(12309,0);(0,0);fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;9;(11654,0);(11654,8131);(0,8131);(0,18935);(17823,18935);(17823,21608);(21608,21608);(21608,0);(11654,0);fBehindDocument1pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21615);(9618,21615);(9618,13500);(21604,13500);(21604,0);(0,0);fBehindDocument1
15.2.2005	1 (4)

0E0SAPULAKIMIEHE
J0 /0 61,
~p1
e4f
,44,
OS~~i ,'1~
RATTSH)ALPSIURtSIER
64o0( .-oo /D2öö )-t
da t/,
Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO
RIKOSVAHINKOLAIN UUDISTAMISTYÖRYHMÄN MIETINTÖ

Viitaten Oikeusministeriön 22.12.2004 lausuntopyyntöön n:o OM 24/41/2003 Suomen Oikeusapulakimiehet ry kiittää lausuntopyynnöstä ja esittää kunnioittavasti lausuntonaan rikosvahinkolain uudistamistyöryhmän mietinnöstä seuraavaa:

Suomen Oikeusapulakimiehet ry yhtyy rikosvahinkolain uudistamistyöryhmän mietinnössä tehtyihin ehdotuksiin ja pitää työryhmän esityksiä tarpeellisena.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää seuraavilta osin kuitenkin muutoksia työryhmän ehdotukseen:

1)	Rikosvahinkohakemuksesta aiheutuvien kulujen korvaaminen

Työryhmä ehdottaa pysytettäväksi nykyistä järjestelmää, jossa rikosvahinkolain mukaisesta korvaushakemuksesta aiheutuvat kulut korvataan korvauksen hakijalla ainoastaan silloin kun hakija täyttää oikeusapulain mukaiset oikeusavun edellytykset. Jos hakijalle ei ole myönnetty tuomioistuimessa oikeusapua, hakijan on toimitettava korvaus‑
............................................................................................................. Suomen Oikeusapulakimiehet ry. PL 708, 00101 Helsinki

hakemuksen yhteydessä oikeusaputoimiston tarkistama selvitys tulo- ja varallisuustiedoista.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää, että edellä mainitun ja työryhmän ehdottaman menettelyn sijasta jokaiselle rikosvahinkokorvauksen hakijalle korvattaisiin hakemuksesta aiheutuvat kustannukset mukaan-lukien avustajan palkkio riippumatta hakijan tulo- ja varallisuusoloista.

Koska rikosvahinkokorvausjärjestelmän periaatteena on kaikkien haki-joiden yhdenvertainen asema hakijana olevan rikoksen uhrin taloudellisesta tilanteesta riippumatta, ei voida pitää perusteltuna, että rikosvahinkokorvaushakemuksesta aiheutuvien kulujen korvaus olisi edelleen riippuvainen siitä, onko hakijalle myönnetty oikeusapu tai täyttääkö hakija oikeusavun edellytykset. Koska tuomioistuismenettelystä aiheutuvat oikeudenkäyntikulutkin korvataan kaikille hakijoille yhdenvertaisesti taloudellisesta asemasta riippumatta, olisi perusteltua että myös hakemuksesta aiheutuvat kustannukset korvattaisiin kaikille hakijoille yhdenvertaisesti taloudellisesta asemasta riippumatta.

Käytännössä Valtiokonttorin maksamat avustajanpalkkiot rikosvahinkokorvaushakemuksien laatimisesta ja avustajana toimimisesta niissä ovat määrällisesti alhaisia siten, että palkkiot harvoin ylittävät 200 € määrää. Koska suuri osa kuitenkin rikosvahinkokorvauksen hakijoista nytkin
täyttää oikeusavun edellytykset, valtiontaloudelliset vaikutukset eivät olisi merkittäviä vaikka jokaiselle rikosvahinkokorvauksen hakijalle korvattaisiin hakemuksesta aiheutuvat kulut mukaan lukien avustajan palkkio riippumatta hakijan tulo- ja varallisuusoloista. Säästöjä vastaavasti aiheutuisi työmäärän vähentymisestä siitä, että hakemuksien yhteydessä ei tarvitsisi enää selvittää oikeusavun olemassaoloa tai oikeusavun edellytyksiä.

Valtiontaloudelliselta kannalta voitaisiin samassa yhteydessä säätää, että rikokseen syyllistyneen on korvattava valtiolle takaisin rikosvahinkokorvauksen hakijalle hakemuksesta aiheutuneet valtion korvaamat kulut, jolloin valtio tulisi saamaan ainakin osan aiheutuneista kustannuksista takaisin.
2)	Rikosvahinkokorvausten ja oikeudenkäyntikuluj en maksa-minen
Nykyisessä järjestelmässä on ongelmana, että rikosvahinkokorvaus voi tosiasiallisesti jäädä saamatta esimerkiksi valtion vastasaatavan kuittauksen tai korvauksen ulosmittauksen johdosta. Jos rikosvahinkokorvauksen hakija ei ole maksanut esimerkiksi sairaalalaskuaan tai oikeudenkäyntikululaskuaan ennen korvauksen hakemista, voi käydä niin että hakija ei saakaan tosiasiallisesti korvausta käyttöönsä tai hakija käyttää saamansa korvauksen muihin tarkoituksiin ja edellä mainitut laskut jää-

vat maksamatta. Tätä ei ole pidettävä hyväksyttävänä huomioon ottaen rikosvahinkolain tarkoitus.

Edellä olevan johdosta Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää lakiin säännöstä, jonka mukaan rikosvahinkokorvaus maksetaan suoraan korvauksen perusteena olevan tavaran, tuotteen tai palvelun toimittajalle mikäli tavarasta, tuotteesta tai palvelusta oleva lasku, kuten sairaalalasku tai oikeudenkäyntiavustajan lasku, olisi maksamatta korvausta haettaessa. Jos täten lasku olisi maksamatta korvausta haettaessa, korvaus maksetaan suoraan laskun lähettäjälle kuten esimerkiksi sairaalalle tai lakiasiaintoimistolle. Jos hakija haluaisi tällaisen korvauksen itselleen, hänen olisi liitettävä korvaushakemukseen kuitti siitä, että hän on maksanut laskun.

Toisinaan Valtiokonttori jo nytkin maksaa korvauksen suoraan tavaran, tuotteen tai palvelun toimittajalle. Olisi kuitenkin tarpeen, että asiasta olisi laissa selkeä säännös.

Jos laissa olisi edellä mainittu selkeä säännös, rikoksen uhrin olisi helpompi saada esimerkiksi lääkintä- ja asianajopalveluja vaikeassakin taloudellisessa tilanteessa, koska lääkäri tai lakiasiaintoimisto voisi luottaa maksun saamiseen rikosvahinkokorvausmenettelyn kautta eikä olisi pelkoa siitä, että lasku jäisi maksamatta joko kuittauksen tai ulosmittauksen johdosta tai siksi, että rikoksen uhri käyttää saamansa korvauksen muihin tarkoituksiin.

3)	Korvauksen vanhentuminen

Työryhmä esittää rikosvahinkokorvauksen vanhentumisajaksi kolme vuotta.

Suomen Oikeusapulakimiehet ry esittää, että vanhentumisaika luetaan alkavaksi rikosasiaa koskevan tuomion lainvoimaisuudesta tai jos asia ei ole mennyt tuomioistuinkäsittelyyn rikosasiaa koskevan esitutkinnan päättymistä tai rikosasiaa koskevasta syyttämättäjättämispäätöksestä.

Tuomioistuin- ja esitutkintamenettely voi viedä pitkän ajan, jolloin rikoksen uhrille voi jäädä varsin lyhyt hakemusaika mikäli vanhentumisaika luetaan rikoksen tapahtumispäivästä. Kun rikoksen teki-jääkin kohtaan vanhentumisaika alkaa tuomion lainvoimaisuuspäivästä, olisi perusteltua että rikosvahinkokorvauksen vanhentuminen alkaisi samasta ajankohdasta.

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,21612);(1076,21612);(1076,21454);(21601,21454);(21601,0);(0,0);fBehindDocument0
Lasse Lehtinen puheenjohtaja

4)	Rikosvahinkokorvauksen suhde korvauksen perimiseen rikoksen tekijältä

Rikosvahinkolaissa pitäisi olla selkeät menettelytapasäännökset sellaisessa tapauksessa, jossa rikoksen uhri hakee samanaikaisesti rikosvahinkokorvausta ja ulosottoa rikoksentekijää vastaan tai saa rikoksentekijältä korvauksen vapaaehtoisesti. Rikosvahinkolaissa olisi oltava selkeä säännös että tällaisessa tapauksessa korvauksen hakijan on ilmoitettava saamastaan korvauksesta Valtiokonttorille sekä mikäli hän on ehtinyt saada saman korvauksen kandesti, rikosvahinkokorvauksen saaja on velvollinen palauttamaan valtiolle saamansa rikosvahinkokorvauksen siltä osin kuin hän on saanut saman korvausmäärän rikoksentekijältä.

Kunnioittavasti

SUOMEN OIKEUSAPULAKIMIEHET RY

Osoite.	Suomen Oikeusapulakimiehet ry PL 11
04201 KERAVA