Ympäristöministeriö 	                                    MUUTOSEHDOTUS				
Rakennetun ympäristön osasto	 			                   09.12.2008

Keltaisella ylimaalatut ovat muutos-/lisäysehdotuksia ja yliviivatut ovat ehdotuksia  poistettavaksi verrattuna voimassa olevaan RakMk A2 osaan. 

												
A2 	SUOMEN  RAKENTAMISMÄÄRÄYSKOKOELMA
YMPÄRISTÖMINISTERIÖ, Rakennetun ympäristön osasto
______________________________________________________________________________

Rakennuksen suunnittelijat ja suunnitelmat          		8.5.2002. 09.12.2008   		       
MÄÄRÄYKSET JA OHJEET  2002 2009		 
						
SISÄLLYS 					 

1	TAVOITTEET JA SOVELTAMISALA

2	RAKENNUSHANKKEESEEN RYHTYVÄN HUOLEHTIMISVELVOLLISUUS

3	SUUNNITTELIJOIDEN TEHTÄVÄT 
3.1	Pääsuunnittelijan tehtävät ja vastuu kokonaisuudesta
3.2	Suunnittelijoiden tehtävät

4	SUUNNITTELIJOIDEN KELPOISUUS
4.1	Suunnittelijoiden kelpoisuuden arviointi 
4.2	Suunnittelutehtävien vaativuus ja suunnittelijoiden pätevyydet	

5	LUPA-ASIAKIRJAT SEKÄ MUUT SUUNNITELMAT JA SELVITYKSET
5.1	Yleistä
5.2	Pääpiirustukset 
5.3	Lupahakemukseen liitettävät selvitykset
5.4 	Erityissuunnitelmat ja selvitykset

LIITE: Säännöksiä

__________________________________________________________________________________
MERKKIEN SELITYS

Määräykset, jotka on painettu vasemmalle palstalle tällä isolla kirjasinkoolla, ovat sitovia.

Ohjeet, jotka ovat oikealla palstalla pienellä kirjasinkoolla, sisältävät hyväksyttäviä ratkaisuja. 

Selostukset, jotka ovat tällä palstalla kursivoituna, antavat lisätietoja sekä sisältävät viittauksia säädöksiin, määräyksiin ja ohjeisiin.

1

TAVOITTEET JA SOVELTAMISALA 
_________________________________________________________________________________________
Maankäyttö- ja rakennuslaki 12 §

Rakentamisen ohjauksen tavoitteena on edistää:
1) hyvän ja käyttäjien tarpeita palvelevan, terveellisen, turvallisen ja viihtyisän sekä sosiaalisesti toimivan ja esteettisesti tasapainoisen elinympäristön aikaansaamista;
2) rakentamista, joka perustuu elinkaariominaisuuksiltaan kestäviin, sosiaalisesti ja ekologisesti toimiviin sekä kulttuuriarvoja luoviin ja säilyttäviin ratkaisuihin: sekä
3) rakennetun ympäristön ja rakennuskannan suunnitelmallista ja jatkuvaa hoitoa ja kunnossapitoa.
__________________________________________________________________________________

1.1 Määräys
Näiden määräysten ja ohjeiden tavoitteena on täydentää Nämä määräykset ja ohjeet täydentävät maankäyttö- ja rakennuslain ja sen nojalla annettujen säännösten asettamia vaatimuksia rakennushankkeen suunnittelussa ja viranomaisvalvonnassa.

Määräykset ja ohjeet koskevat luvanvaraista tai muuta viranomaisvalvontaa edellyttävää rakentamista. 

Selostus
Viranomaisella tarkoitetaan tässä kunnan rakennusvalvonta-viranomaista (lautakuntaa) sekä rakennustarkastajaa tai rakennusvalvontatehtävää suorittavaa kunnan muuta viranhaltijaa.

Rakennusvalvontaviranomainen valvoo rakennustoimintaa yleisen edun kannalta ja käsittelee suunnitelmat lähinnä tästä näkökulmasta.

1.2 Määräys
Määräykset ja ohjeet koskevat rakennushankkeeseen ryhtyvän huolehtimisvelvollisuutta rakentamisessa, rakentamista koskevan suunnitelman laatijoiden tehtäviä sekä suunnittelijan kelpoisuuden arviointia pääsuunnittelijan ja rakentamista koskevien suunnitelmien laatijoiden tehtäviä sekä suunnittelijoiden  kelpoisuuden arviointia ja suunnitelmien sisältöä ja laatua.

Selostus
Seuraavaan on koottu maankäyttö- ja rakennuslaista ja -asetuksesta rakentamisen keskeisiä edellytyksiä: 
•	rakennushanke on kaavan tai muun maankäytön suunnitelman mukainen [MRL 135 §, 136 §]
•	rakennuspaikka on tarkoitettuun rakentamiseen sovelias [MRL 116 §, MRA 57 §]
•	rakennus soveltuu rakennettuun ympäristöön ja maisemaan [MRL 1 §, 117 §]
•	rakennus täyttää kauneuden ja sopusuhtaisuuden vaatimukset [MRL 117 §]
•	suunniteltu rakentaminen ei turmele historiallisesti tai rakennustaiteellisesti arvokkaita rakennuksia tai kaupunkikuvaa [MRL 118 §]
•	rakennus on tarkoitustaan vastaava [MRL 117 §, MRA 51 §, 52 §, 54 §, 56 §]]
•	rakennus täyttää käyttötarkoituksensa edellyttämällä tavalla rakenteiden lujuuden ja vakauden, paloturvallisuuden, hygienian, terveyden ja ympäristön, käyttöturvallisuuden, meluntorjunnan sekä energiatalouden ja lämmöneristyksen perusvaatimukset (olennaiset tekniset vaatimukset) [MRL 117 §, MRA 50 §]
•	rakennus soveltuu, sen mukaan kuin sen käyttö edellyttää, myös sellaisten henkilöiden käyttöön, joiden kyky liikkua tai toimia on rajoittunut [MRL 117 §, MRA 53 §]
•	ekologisesti, taloudellisesti, sosiaalisesti ja kulttuurisesti kestävän kehityksen periaatteet on otettu huomioon [MRL 1 §, MRA 50 - 55 §§]
•	suunniteltu rakentaminen muutoinkin on rakentamista koskevien säännösten ja määräysten mukaista sekä täyttää hyvän rakennustavan vaatimukset rakennushankkeen laadun, vaativuuden, laajuuden sekä muiden erityispiirteiden vaatimalla tavalla [MRL 117 §]
•	rakennusta ei sijoiteta tai rakenneta niin, että se tarpeettomasti haittaa naapuria tai vaikeuttaa naapurikiinteistön sopivaa rakentamista [MRL 135 §, MRA 57 §].

Rakennuksen korjaus- ja muutostyötä koskee lisäksi, että 
•	on otettu huomioon rakennuksen ominaisuudet ja erityispiirteet sekä soveltuvuus aiottuun käyttöön [MRL 117 §]
•	on huolehdittu siitä, että historiallisesti tai rakennustaiteellisesti arvokkaita rakennuksia tai kaupunkikuvaa ei turmella [MRL 118 §].

Rakennusluvan yleisiä edellytyksiä ovat lisäksi, että
•	rakennuspaikalle on käyttökelpoinen pääsytie tai mahdollisuus sellaisen järjestämiseen [MRL 135 §]
•	vedensaanti ja jätevedet voidaan hoitaa tyydyttävästi ja ilman haittaa ympäristölle [MRL 135 §].

Keskeisimmät muut kuin maankäyttö- ja rakennuslaista johtuvat rakennuksen suunnittelussa ja rakentamisessa noudatettavat säännökset liittyvät pelastustoimeen, sähköturvallisuuteen, terveydensuojeluun, työturvallisuuteen, väestönsuojien rakentamiseen ja ympäristönsuojeluun.

2
_________________________________________________________________________________________
RAKENNUSHANKKEESEEN    RYHTYVÄN    HUOLEHTIMIS- VELVOLLISUUS
__________________________________________________________________________________Maankäyttö- ja rakennuslaki 119 §

Rakennushankkeeseen ryhtyvän on huolehdittava siitä, että rakennus suunnitellaan ja rakennetaan rakentamista koskevien säännösten ja määräysten sekä myönnetyn luvan mukaisesti. Hänellä tulee olla hankkeen vaativuus huomioon ottaen riittävät edellytykset sen toteuttamiseen sekä käytettävissään pätevä henkilöstö.
_________________________________________________________________________________________

2.1 Määräys
Rakennushankkeeseen ryhtyvän käytettävissä tulee olla riittävän ajoissa ja suunnittelutehtävän  vaativuutta  vastaavat vastaavasti pätevyysvaatimukset täyttävät suunnittelijat. 

Ohje Selostus
Rakennushankkeeseen ryhtyvällä ei itsellään tarvitse olla maankäyttö- ja rakennuslain vaatimia edellytyksiä vaatimaa pätevyyttä. Huolehtimisvelvollisuuden voi täyttää hankkimalla käyttöönsä riittävän asiantuntemuksen esimerkiksi työ- ja konsulttisopimuksin taikka muin yksityisoikeudellisin sopimuksin.

Rakentamista koskevan suunnitelman lähtökohdista sekä suunnittelijoiden lähtökohdista sekä suunnittelijoiden nimeämisestä kelpoisuudesta ko. tehtävään on suotavaa neuvotella rakennusvalvontaviranomaisen kanssa suunnittelua aloitettaessa.

2.2 Määräys
Suunnittelijat ilmoitetaan rakennuslupaa koskevassa hakemuksessa. Rakennusluvassa edellytettyjä tai rakennusvalvontaviranomaisen muutoin edellyttämiä erityissuunnitelmien ja selvitysten laatijoita koskeva ilmoitus voidaan tehdä aloituskokouksessa tai muutoin ennen näiden suunnitelmien ja selvitysten toimittamista viranomaiselle. 

Ilmoitettujen suunnittelijoiden tulee olla luonnollisia henkilöitä, jotka ovat suostuneet tehtävään. Ilmoitus tehdään kirjallisesti, ja siinä on mainittava tarvittavat tiedot suunnittelijan pätevyyden osoittamiseksi. Pääsuunnittelijan tehtävän hoitamiseen liittyvä allekirjoitettu suostumus liitetään rakennuslupaa koskevaan hakemukseen.  

Jos ilmoitettu suunnittelija vaihtuu kesken hankkeen, tästä on ilmoitettava kirjallisesti rakennusvalvontaviranomaiselle, joka tekee asiasta tarvittaessa päätöksen.

Selostus
Ilmoitettavia suunnittelijoita ovat pääsuunnittelija ja rakennussuunnittelija. Erityissuunnittelijoista ilmoitetaan yleensä rakennesuunnittelija ja lvi—suunnittelija tai iv-ja kvv-suunnittelijat suunnittelusta vastaava suunnittelija. Rakennussuunnittelija tai erityissuunnittelija voi toimia samalla myös pääsuunnittelijana. 

Rakennushankkeen luonteesta ja tehtävän vaativuudesta johtuen hankkeessa voi myös olla muita erityissuunnittelijoita kuten, geotekninen suunnittelija, maisemasuunnittelija, palotekninen suunnittelija, kalliorakennesuunnittelija ja akustiikkasuunnittelija.

2.3 Määräys
Pääsuunnittelijaa koskevassa ilmoituksessa on pääsuunnittelijan tarvittaessa esitettävä hänen samanaikaisesti hoidettavinaan olevat tehtävät, joilla voi olla merkitystä asianomaisesta tehtävästä suoriutumiseen. Erityisestä syystä pääsuunnittelijalta voidaan myös vaatia selvitys, josta ilmenevät hänelle sovitut tehtävät hankkeessa sekä niihin käytettävissä oleva aika.  
2.4 Määräys
Suunnittelua aloitettaessa rakennushankkeeseen ryhtyvän tulee pääsuunnittelijaa apuna käyttäen 
•	selvittää rakennushankkeen vaatimat ja riittävät tosiasialliset edellytykset hankkeen kohteen suunnitteluun ja toteuttamiseen, 
•	huolehtia rakennussuunnittelun ja erityisalojen suunnittelun tarpeen määrittelemisestä sekä 
•	järjestää suunnittelutyön aikana suunnittelijoiden yhteistyö suunnitelmien yhteensovittamiseksi ja rakennuksen käyttö- ja huolto-ohjeen laatimiseksi. 
Rakennushankkeeseen ryhtyvä vastaa siitä, tarvittaessa pääsuunnittelijaa ja vastaavia erityissuunnittelijoita apuna käyttäen, että suunnittelijoilla on näiden määräysten mukainen pätevyys.            

Ohje Selostus
Suunnittelun tosiasiallisiin edellytyksiin kuuluu, että suunnittelu- ja toteutusaikataulu ovat realistiset ja että suunnittelijalla on hankkeessa vastuunsa edellyttämä reklamaatio-oikeus. suunnitteluun käytössä olevat voimavarat ovat riittävät suhteessa suunnittelutehtävän ja hankkeen laatuun ja laajuuteen 
Selostus 
Rakennuksen käyttö- ja huolto-ohjetta koskevat säännökset ovat määräyskokoelman osassa A4

2.5 Määräys
Rakennushankkeeseen ryhtyvän kuuluu myös huolehtia siitä, että rakennustyötä varten hankitaan ja hyväksytetään tarvittavat vastuulliset työnjohtajat vastaava työnjohtaja ja tarpeen mukaan erityisalan työnjohtaja  sekä  varaudutaan rakennustyön aikaisiin, hänelle rakennusluvasta tai aloituskokouksesta johtuviin velvoitteisiin rakentamisen laadusta huolehtimiseksi.

					       Selostus
Ennen rakennustyön aloittamista pidettävästä aloitus-kokouksesta sekä rakennustyön valvonnasta on säännöksiä Suomen rakentamismääräyskokoelman osassa A1.

3
_________________________________________________________________________________________
SUUNNITTELIJOIDEN TEHTÄVÄT
_________________________________________________________________________________________
Maankäyttö- ja rakennuslaki 120 § 1 ja 2 mom:

Rakentamista koskeva suunnitelma on laadittava siten, että se täyttää tämän lain ja sen nojalla annettujen säännösten ja määräysten sekä hyvän rakennustavan vaatimukset.  
	Rakennuksen suunnittelussa tulee olla suunnittelun kokonaisuudesta ja sen laadusta vastaava pätevä henkilö, joka huolehtii siitä, että rakennussuunnitelma ja erityissuunnitelmat muodostavat kokonaisuuden, joka täyttää sille asetetut vaatimukset (pääsuunnittelija).

Maankäyttö- ja rakennuslaki  131 § 1 mom.:

Rakennuslupaa haetaan kirjallisesti. Hakemukseen on liitettävä  - - -  rakennuksen pääpiirustukset, jotka suunnittelija varmentaa nimikirjoituksellaan.---
										
Maankäyttö- ja rakennuslaki 120 § 3 mom.:

Kustakin  erityissuunnitelmasta vastaava henkilö huolehtii  siitä,  että suunnitelma täyttää sille asetetut vaatimukset. Jos erityissuunnitelman on laatinut useampi  suunnittelija, näistä yhden tulee olla nimetty tämän erikoisalan kokonaisuudesta vastaavaksi suunnittelijaksi. 
_________________________________________________________________________________________

3.1  Pääsuunnittelijan tehtävät ja vastuu kokonaisuudesta 

3.1.1 Määräys
Pääsuunnittelijan tehtävänä on huolehtia rakennushankkeen suunnitelmien riittävästä hyvästä laadusta ja riittävästä laajuudesta niin, että suunnitelmilla voidaan osoittaa rakentamiselle asetettujen vaatimusten täyttyminen.

Pääsuunnittelija vastaa rakennusvalvontaviranomaiselle tehtäviensä asianmukaisesta hoitamisesta rakennushankkeen suunnittelun ja rakennustyön ajan.

	Ohje
Pääsuunnittelijan tulee tosiasiallisesti itse hoitaa tehtävää, johon on sitoutunut. 

3.1.2 Määräys    
Pääsuunnittelijan tulee yhdessä rakennushankkeeseen ryhtyvän kanssa hankkeen laadun ja vaativuuden edellyttämällä tavalla tehtävänä on huolehtia rakennuksen suunnitelmien laadusta ja laajuudesta ja
•	huolehtia siitä, että käytettävissä ovat tarvittavat lähtötiedot ja että  ne ovat ajan tasalla sekä saattaa ne suunnittelijoiden tietoon,
•	varmistaa, että kaikilla rakennushankkeen suunnittelijoilla on tieto siitä, mikä osuus vaadittavista suunnitelmista on heidän vastuullaan,
•	huolehtia eri alojen suunnittelijoiden yhteistyön järjestämisestä,
•	osaltaan huolehtia, että laaditussa aikataulussa on suunnittelulle varattu riittävästi aikaa
•	huolehtia, että tarvittavat suunnitelmat tehdään ja että suunnitelmat on todettu keskenään yhteensopiviksi ja ristiriidattomiksi sekä viranomaismääräykset täyttäviksi. 

Ohje
Rakennushankkeen suunnittelun lähtötietoja ovat esimerkiksi:
•	kaavan ja rakennusjärjestyksen asettamat vaatimukset, suojelumääräykset ja rakentamisen ympäristövaikutusten arviointitiedot;

•	rakennuspaikan olosuhteet, kuten kaupunki- tai maisemakuva, naapurirakennukset, maaston korkeuserot, pohjarakennusolosuhteet, kasvullisuus, ilmansuunnat, pienilmasto, kunnallistekniikka ja liittyminen katuun tai tiehen; sekä 
•	hankkeen tilaohjelma, aikataulu ja toteutusmuoto.
•	Rakennuksen korjaus- ja muutostyössä ja lisärakentamisessa suunnittelun lähtökohtia ovat lisäksi rakennuksen sisä- ja ulkoarkkitehtuuri ympäristöineen, rakennuksen historialliset ja rakennustaiteelliset ominaisuudet, käytetyt materiaalit, rakennustapa, rakennuksen kunto selvitettynä yleensä kuntotutkimuksella sekä rakennuksen terveydelliset olosuhteet ja rakennusfysikaaliset ominaisuudet.

Suunnitteluyhteistyötä edellyttävät esimerkiksi:
•	rakennussuojelunäkökohdat; 
•	rakennuksen sisäilmaston, energiatalouden ja elinkaarinäkökohtien tavoitteet, esteettömyys sekä rakennusfysikaaliset seikat kuten rakenteiden lämpö-, ääni- ja kosteustekninen toiminta; sekä
•	tavoitteeksi asetetun turvallisuustason saavuttaminen.
•	alunperin käytettyjen ja korjauksessa käytettävien menetelmien ja  materiaalien yhteensopivuus

3.1.3 Määräys
Pääsuunnittelijan tulee lisäksi
•	osallistua henkilökohtaisesti rakennushankkeessa mahdollisesti järjestettävään aloituskokoukseen ja osaltaan huolehtia, että siinä edellytetyt suunnittelua koskevat velvoitteet tulevat suoritetuiksi,
•	seurata korjaus- tai muutostyössä rakenteita avattaessa tai purettaessa ilmi tulevien seikkojen  vaikutuksia suunnitteluun,
•	huolehtia korjaus- tai muutostyössä ilmi tulevien seikkojen vaikutusten huomioon ottamisesta suunnittelussa,
•	huolehtia muutossuunnittelun yhteensovittamisesta ja tarvittaessa muutosten edellyttämän hyväksynnän tai rakennusluvan hakemisesta, sekä 
•	huolehtia hänelle rakennusluvassa tai aloituskokouksessa mahdollisesti osoitetusta rakennustyön valvonnasta.

Selostus
Pääsuunnittelijan tehtäviin tehdasvalmisteisen tyyppitalon rakennushankkeessa kuuluu toimia asiantuntijana jo rakennustyyppiä valittaessa sekä arvioitaessa rakennuksen soveltuvuutta ja sijoittumista rakennuspaikalle.

3.1.4 Määräys
Pääsuunnittelijan tulee osaltaan huolehtia siitä, että rakennuslupa-asiakirjat, erityissuunnitelmat ja selvitykset on laadittu ja varmistaa, että ne on toimitettu rakennusvalvontaviranomaiselle kunnan tämän päätösten ja ohjeiden mukaisesti.			
Pääsuunnittelijan tulee huolehtia siitä, että rakennushankkeeseen ryhtyvä saa tiedon suunnittelua koskevista seikoista, joilla on vaikutusta tälle säädetyn huolehtimisvelvollisuuden täyttämiseksi.

3.2  Suunnittelijoiden tehtävät

3.2.1 Määräys
Suunnittelijan tulee laatia rakentamista varten tarvittava vastuullaan oleva suunnitelma niin, että sillä voidaan osoittaa suunnittelulle ja rakentamiselle asetettujen vaatimusten täyttyminen.

Suunnittelijan tulee vastuullaan olevan suunnittelutehtävän osalta 
•	huolehtia, että hänellä ovat käytettävissään suunnittelussa tarvittavat lähtötiedot,
•	laatia rakennuslupamenettelyssä tai rakennustyön aikana tarvittavat oman alansa suunnitelmat sekä siihen niihin liittyvät piirustukset ja muut asiakirjat, 
•	laatia rakennustyön aikaiset mahdolliset muutokset suunnitelmaan,
•	laatia rakennuksen käyttö- ja huolto-ohje oman suunnittelualansa osalta, sekä 
•	huolehtia hänelle mahdollisesti määrätystä tai aloituskokouksessa osoitetusta rakennustyön asiantuntijavalvonnasta.

Ohje 
Rakennuslupamenettelyssä tarvittavien pääpiirustusten laatiminen on rakennussuunnittelijan tehtävänä ja vastuulla.

Rakennusluvassa, aloituskokouksessa tai rakennustyön aikana toimitettavaksi määrätyn erityissuunnitelman laatiminen on asianomaisen erityissuunnittelijan tehtävänä ja vastuulla. 

Suunnitteluun liittyvä selvitys on sen suunnittelijan tehtävänä ja vastuulla, jonka suunnittelualaa selvitys koskee. 

Suunnittelijan tulee ilmoittaa pääsuunnittelijalle suunnittelun eri vaiheista.	

3.2.2 Määräys
Erikoisalan Erityisalan kokonaisuudesta vastaavan suunnittelijan (vastaava erityissuunnittelija) on oman erityisalansa suunnittelutehtävän lisäksi huolehdittava siitä, että erillistehtävinä laaditut rakenteiden, rakennusosien tai järjestelmien suunnitelmat muodostavat keskenään toimivan kokonaisuuden. tämän erityisalan suunnittelijat hoitavat heille säädetyt tehtävänsä ja että erityisalan osatehtävät muodostavat hänen tehtäviensä kanssa kokonaisuuden, joka täyttää rakennuksen ja sen ympäristön hyvälle suunnittelulle asetetut vaatimukset.

Selostus
Vastaavan erityissuunnittelijan tehtäviin kuuluu yleensä seuraavien suunnittelutehtävien yhteensovittaminen:

Vastaava rakennesuunnittelija:  
Kantavien rakenteiden varmuus, rakennuksen kokonaisvakavuus, rajakohdat, mitat ja liitokset, rakenteiden palonkestävyys, muut lujuutta ja varmuutta edellyttävät rakenteet, pohjarakenteiden ja kantavien rakenteiden yhteistoiminta, rakennuspaikan kuivatus sekä rakenteiden rakennusfysikaalinen toiminta, käyttöikämitoitus ja energiatehokkuuden huomioiminen.

Vastaava lvi -suunnittelija:
Rakennuksen sisäilmaston tavoitteet, ilmanvaihtojärjestelmä ja sen energiatehokkuus, iv-laitteistojen ääni- ja palotekniikka sekä automaatio. Koneellinen savunpoistojärjestelmä sekä keskuspölynimurijärjestelmä liittyvät yleensä tähän kokonaisuuteen.
Vesi‑ ja viemäri- sekä sadevesijärjestelmät, kvv ‑laitteiden ja ‑järjestelmien ääni- ja palotekniikka sekä automaatio, lämmitysjärjestelmä ja sen energiatehokkuus, palontorjunta- ja sammutusjärjestelmät sekä erityistapauksissa kylmätilojen tekniikka ja paineilma-, kaasu- ja höyryverkot.
Rakennushankkeen luonteesta ja ominaisuuksista riippuen voidaan vastaavan lvi-suunnittelijan vastuualue jakaa erikseen vastaavan iv-suunnittelijan ja vastaavan kvv -suunnittelijan vastuualueeseen.

Vastaava piha- ja vihersuunnittelija
Rakennuksen ympäristön toiminnot tontilla, säilytettävän kasvillisuuden käsittely, pintavesien käsittely ja kuivausjärjestelmät (yhteistyössä vesi- ja viemäri- ja GEO -suunnittelijan kanssa), piha-, pintarakenteet, kasvillisuus ja kasvualusta, kalusteet, varusteet, valaistus ( yhdessä sähkösuunnittelijan kanssa).

Erityismenettelystä  ja sen käynnistämisestä säädetään  RakMK A1 osassa kohdassa  3.2 Erityismenettely 

4

SUUNNITTELIJOIDEN KELPOISUUS

Maankäyttö- ja rakennuslaki 123 §

Rakennus- ja erityissuunnitelman laatijalla --- tulee olla rakennushankkeen laadun ja tehtävän vaativuuden edellyttämä koulutus ja kokemus.
	Suunnittelussa tarvittavaa kelpoisuutta arvioidaan rakennuksen ja tilojen käyttötarkoituksen, kuormitusten, ja palokuormien, suunnittelu-, laskenta- ja mitoitusmenetelmien, ympäristövaatimusten sekä suunnitteluratkaisujen tavanomaisuudesta poikkeamisen perusteella. ---
	Rakennuksen suunnittelu- ja työnjohtotehtävät voidaan jakaa vaativuusluokkiin tarvittavan vähimmäiskelpoisuuden määrittämiseksi. Vähimmäiskelpoisuudesta säädetään asetuksella ja tarkemmat määräykset ja ohjeet annetaan Suomen rakentamismääräyskokoelmassa.

Maankäyttö- ja rakennusasetus 48 §

Rakennussuunnitelman ja erityissuunnitelman laatijalla tulee olla asianomaiseen suunnittelutehtävään soveltuva rakennusalan korkeakoulututkinto taikka aikaisempi rakennusalan ammatillisen korkea-asteen tai sitä vastaava tutkinto sekä riittävä kokemus kyseisen suunnittelualan tehtävistä.
	Pienehkön tai teknisiltä ominaisuuksiltaan tavanomaisen rakennuksen tai teknisen järjestelmän suunnittelijana voi hankkimaansa kokemusta vastaavasti toimia myös henkilö, joka on suorittanut talonrakennuksen tai asianomaisen erityisalan opintosuunnalla teknikon tai sitä vastaavan aikaisemman tutkinnon.
	Vaativuudeltaan vähäisenä pidettävässä suunnittelutehtävässä voi toimia myös henkilö, jolla ei ole edellä tarkoitettua tutkintoa, mutta jolla voidaan katsoa olevan rakennuskohteen tai suunnittelutehtävän laatu ja laajuus huomioon ottaen riittävä osaaminen.
	Rakennuksen suunnittelun kokonaisuudesta ja laadusta vastaavalla henkilöllä (pääsuunnittelija) sekä erityisalan kokonaisuudesta vastaavalla suunnittelijalla tulee lisäksi olla hyvät ammatilliset edellytykset huolehtia suunnittelun kokonaisuudesta.
Suunnitelman laatijoiden kelpoisuutta arvioitaessa otetaan huomioon maankäyttö- ja rakennuslain 123 §:n 1 ja 2 momentin säännökset. Vähimmäiskelpoisuudesta annetaan tarkempia säännöksiä Suomen rakentamismääräyskokoelmassa.
__________________________________________________________________________________________________

4.1 Suunnittelijoiden kelpoisuuden arviointi 

4.1.1 Määräys
Suunnittelijan koulutus ja kokemus yhdessä muodostavat suunnittelijan pätevyyden. Vaadittava kelpoisuus määräytyy suunnittelijan riittävästä pätevyydestä suhteessa kulloisenkin suunnittelutehtävän vaativuuteen.

4.1.2 Määräys
Rakennusvalvontaviranomainen toteaa rakennuslupakohtaisesti suunnittelutehtävän vaativuuden suhteessa rakennushankkeen ominaisuuksiin ja ympäristön asettamiin vaatimuksiin rakentamiselle. Tältä pohjalta rakennusvalvontaviranomainen arvioi tehtävän vaativuutta suhteessa suunnittelijan pätevyyteen, johon kuuluvat  suunnittelijan suorittama tutkinto ja muut opintosuoritukset sekä  kokemus ja näytöt asianomaisella suunnittelualalla. 

Ohje
Suunnittelutehtävän vaativuuden hankekohtaisessa toteamisessa  voidaan käyttää jäljempänä kohdassa 4..2 esitettyjen ohjeellisten taulukoiden perusteita.. Arvioitaessa suunnittelijan kelpoisuutta voidaan vastaavasti käyttää  pätevyyden perusteista taulukoissa annettuja ohjeita.   

Suunnittelijan kelpoisuutta arvioitaessa voidaan ottaa huomioon ao. suunnittelualaa koskevan pätevyyden toteamiselimen antama todistus. 

4.1.3 Määräys
Suunnittelijan kelpoisuus rakennuksen ja sen ympäristön korjaus- ja muutostyön suunnittelutehtävässä tulee arvioida ottaen huomioon olemassa olevan rakennuksen tai sen ympäristön asettamat lähtökohdat ja uudesta käyttötarkoituksesta mahdollisesti johtuvat vaatimukset. 

4.1.4 Määräys    
Pääsuunnittelijan kelpoisuuden tulee tavanomaisessa rakennushankkeessa yleensä olla vähintään samaa tasoa   kuin hankkeen vaativimpaan suunnittelutehtävään tarvittava kelpoisuus. Pääsuunnittelijalla tulee olla eri toimialojen suunnitelmien yhteensovittamisen kokemus ja taito. Erikoisalan kokonaisuudesta vastaavan erityissuunnittelijan kelpoisuuden tulee olla vähintään samaa tasoa kuin erityissuunnitelman vaativimpaan suunnittelutehtävään tarvittava kelpoisuus. 
Pääsuunnittelijan tulee olla kelpoinen kaikkien suunnitelmien yhteensovittamiseen ja toteutuksen seurantaan. Kunkin erityisalan vastaavan suunnittelijan tulee olla kelpoinen oman alansa suunnitelmien yhteensovittamiseen ja toteutuksen seurantaan. 

Selostus
Pääsuunnittelijan ja erityisalojen kokonaisuudesta huolehtivien suunnittelijoiden tulee koko suunnitelmien toteutuksen aikana seurata tarvittavassa laajuudessa. suunnitelmien toteutumista

Pienehkössä tai teknillisiltä ominaisuuksiltaan tavanomaisen rakennuksen tai teknisen järjestelmän tai vähäisen kohteen pääsuunnittelijan ja vastaavan työnjohtajan tehtävät voidaan antaa saman henkilön hoidettavaksi, jos hän täyttää molemmille tehtäville asetetut kelpoisuusvaatimukset ja määräyksen 2.3 mukaisesti annettu mahdollinen selvitys hänelle sovituista tehtävistä ei edellytä muuta..

4.1.5 Määräys
Rakennusvalvontaviranomainen tekee pyydettäessä erillisen päätöksen henkilön kelpoisuudesta toimia suunnittelijana kyseessä olevassa hankkeessa. 

Selostus
Asianosaisen oikeudesta hakea oikaisua tai muutosta  kelpoisuuttaan koskevaan päätökseen säädetään  maankäyttö- ja rakennuslain   187 ja 190 §:ssä.

4.2 Suunnittelutehtävien vaativuus  ja suunnittelijoiden pätevyydet  

 4.2.1 Ohje:  ARK -RAKENNUSSUUNNITTELUTEHTÄVÄN VAATIVUUS/VAATIVUUSLUOKAT

AA (MRA 48 § 1 mom.)
ERITYISVAATIMUS 	A (MRA 48 §  1 mom.)
PERUSVAATIMUS	B (MRA 48 § 2 mom.)
TAVANOMAINEN VAATIMUS 
PIENEHKÖ tai teknisiltä ominaisuuksiltaan TAVANOMAINEN rakennus tai tekninen järjestelmä	C  (MRA 48 § 3 mom.)
VÄHÄINEN VAATIMUS	
Suunnittelutehtävä   erittäin vaativaan  ympäristöön tai rakennuspaikalle, kuten: 
•	kulttuurimaisemaan
•	keskusta-alueelle
•	suojeltuun rakennukseen tai miljööseen 
•	historiallisesti, rakennustaiteellisesti tai maisemallisesti merkittävään ympäristöön tai rakennuspaikalle 

Erittäin vaativa toiminnallinen ja arkkitehtoninen tavoitetaso.

Korjaamisessa esimerkiksi:
•	vaativa restaurointi
•	käyttötarkoituksen muutos oleellisesti vaativampaan suuntaan.

	Suunnittelutehtävä normaalin vaativuustason vaativaan ympäristöön tai rakennuspaikalle.

Suunnittelutehtävä on esimerkiksi:
•	kerrostalo/pienkerrostalo
•	rivitalo ja 
•	pientalo, kun se on sijaintinsa tai kokonsa puolesta tavanomaisesta poikkeavaksi katsottava rakennus

Toiminnallisesti ja arkkitehtonisesti normaali tavoitetaso 

Korjaamisessa esimerkiksi:
•	vanhojen julkisivupintojen, rakenteiden tai 
•	julkisivuun vaikuttavien teknisten järjestelmien  uusiminen tai muuttaminen entisestä poikkeavaksi tai
•	 vaativa käyttötarkoituksen muutos	 Suunnittelutehtävä  jonka ympäristövaatimukset ovat pienet. tavanomaiseen ympäristöön tai rakennuspakalle

Suunnittelutehtävä Rakennushanke on esimerkiksi: enintään kaksikerroksinen  -  pienehkö tai
•	pientalo tai pienehkö ja teknillisiltä ominaisuuksiltaan, sijaintinsa tai kokonsa puolesta tavanomaiseksi katsottava rakennus
 teknisiltä ominaisuuksiltaan
tavanomainen 

Yksinkertainen ja vaatimaton toiminnallinen ja arkkitehtoninen tavoitetaso.

Korjaamisessa esimerkiksi:
•	ylläpitokorjaus  entiseen tyyliin käyttötarkoitusta vaihtamatta
•	käyttötarkoituksen muutos
•	pienehkö muutostyö.	Suunnittelutehtävä, jonka ympäristövaikutukset ovat vähäiset

Suunnittelutehtävä  Rakennushanke on esimerkiksi,  
•	pieni, enintään yksikerroksinen rakennus tai rakennelma, jota joka ei ole tarkoitettu  pysyvään asumiseen

Korjaamisessa esimerkiksi:
•	helppo, pienehkö ylläpitokorjaus 	

4.2.2 Ohje: ARK  -RAKENNUSSUUNNITTELIJAN PÄTEVYYS
kohdan 4.2.1 vaativuusluokkien  mukaisiin rakennussuunnittelutehtäviin:
AA
  (MRA 48 § 1 mom.)
 
Suorittanut arkkitehdin ylemmän korkeakoulututkinnon teknillisessä korkeakoulussa tai yliopistossa arkkitehtuurin koulutusohjelmassa ja on toiminut rakennussuunnittelijana vaativuusluokan A suunnittelutehtävissä vähintään viiden vuoden ajan  ja osallistunut vaativuusluokan AA hankkeiden rakennussuunnitteluun.

A-luokan pätevyyden täyttävä rakennussuunnittelija
Suorittanut vähintään rakennusarkkitehti (AMK) -tutkinnon tai rakennusarkkitehdin tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai teknillisessä oppilaitoksessa ja jolla on edellä mainittu kokemus sekä jolla voidaan katsoa olevan tehtävän vaatimat edellytykset.

Korjauskohteiden suunnittelijalla tulee edellä mainitun koulutuksen lisäksi  vastaavasti olla kokemusta vaativuusluokan A korjaussuunnittelusta vähintään viiden vuoden ajan  ja suunnittelijan tulee olla osallistunut vaativuusluokan AA hankkeiden korjaussuunnitteluun. 

Korjaus- tai muutostyössä, joka kohdistuu olevan rakennuksen sisätilaan sekä näistä muutoksista mahdollisesti johtuviin vähäisiin julkisivumuutoksiin voi toimia myös taiteen maisteri (TAM) MA -tutkinnon tai sitä vastaavan aiemman sisustusarkkitehtitutkinnon suorittanut, jolla on edellä mainittu kokemus.
	A 
  (MRA 48 § 1 mom.)

.Suorittanut arkkitehdin ylemmän korkeakoulututkinnon teknillisessä korkeakoulussa tai yliopistossa arkkitehtuurin koulutusohjelmassa, tai on suorittanut rakennusarkkitehti (AMK) -tutkinnon tai rakennusarkkitehdin tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai teknillisessä oppilaitoksessa tai on  aikaisemmin suorittanut vastaavan  rakennussuunnittelun oppimäärän (30 ov)  sisältävän rakennusalan muun tutkinnon        (esimerkiksi talonrakennuksen opintosuunnan insinöörin tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa tai on ennen tämän säädöksen voimaan tuloa aloittanut rakennussuunnittelupainotteisen insinööri (AMK)-tutkinnon) ja on osallistunut vaativuusluokan A  hankkeiden rakennussuunnitteluun vähintään kolmen  vuoden ajan. 

Korjauskohteiden suunnittelijan tulee  edellä mainitun koulutuksen lisäksi  olla osallistunut vaativuusluokan A  hankkeiden korjaussuunnitteluun  vähintään kolmen  vuoden ajan.. 

Korjaus- tai muutostyössä, joka kohdistuu olevan rakennuksen sisätilaan sekä näistä muutoksista mahdollisesti johtuviin vähäisiin julkisivumuutoksiin voi toimia myös taiteen maisteri(TAM) MA -tutkinnon tai sitä vastaavan aiemman sisustusarkkitehtitutkinnon suorittanut jolla on edellä mainittu kokemus.	B
  (MRA 48 §  2 mom.) 

Suorittanut vähintään teknillisen oppilaitoksen talonrakennuksen opintosuunnan teknikon (rakennusmestarin) tai tätä korkeamman tutkinnon (mm. tekniikan kandidaatin tutkinto korkeakoulussa tai yliopistossa arkkitehtuurin koulutusohjelmassa) johon sisältyvät riittävät vastaavat rakennussuunnittelua käsittelevät opinnot ja on hankkinut riittävästi kokemusta rakennussuunnittelusta. 
osallistunut vaativuusluokan B  hankkeiden rakennussuunnitteluun vähintään kolmen  vuoden ajan. 

Korjauskohteiden suunnittelijalla tulee edellä mainitun koulutuksen lisäksi  olla riittävästi kokemusta korjaussuunnittelusta. 

Korjaus- tai muutostyössä, joka kohdistuu olevan rakennuksen sisätilaan voi toimia  henkilö, joka  on suorittanut muotoilija AMK –tutkinnon , joka sisältää vähintään 82,5 op (55 ov) sisustusarkkitehtuurin ja tilasuunnittelun opintoja ammattikorkeakoulussa sisustusarkkitehtuurin opintosuunnalla.	C
  (MRA 48 § 3 mom.)

Näyttöä asianomaiseen suunnittelutehtävään riittäväksi katsottavasta kokemuksesta.

Korjauskohteiden suunnittelijalla tulee olla näyttöä asianomaiseen korjauskohteen suunnittelutehtävään riittäväksi katsottavasta kokemuksesta.

Selostus 
Euroopan talousalueen valtiossa suoritetun arkkitehdin  tutkinnon vastaavuudesta on säädetty erikseen. Muussa valtiossa suoritetun  tutkinnon vastaavuudesta lausunnon antaa  opetusministeriö. 

Rakennusalan muuta tutkintoa A-luokassa koskevan viittauksen tarkoituksena on kattaa ennen rakennusarkkitehtikoulutuksen aloittamista vastaavan insinööritutkinnon suorittaneet sekä mahdollistaa alalla jo toimivien insinööritutkinnon täydentämisen vähimmäistasolle, ei uusien koulutusväylien avaaminen arkkitehtitutkinnon rinnalle.   

4.2.3 Ohje:  RAK -RAKENNESUUNNITTELUTEHTÄVÄN VAATIVUUS

4.2.3.1	AA  ERI TYISVAATIMUS
(MRA 48 §  1 mom.)	A PERUSVAATIMUS (MRA 48 §  1 mom.)	B  PIENEHKÖ  TAI 
teknisiltä ominaisuuksiltaan 
TAVANOMAINEN rakennus
(MRA 48 § 2 mom.)	(C) VÄHÄINEN
  (MRA 48 § 3 mom.)	
VAATIVUUDEN YLEI-SET LUOKITUSPERUSTEET

Rakenneluokat ks. RakMk B4, B6, B7

	Rakennus tai tila,   
•	joka on raskaasti kuormitettu ja siinä on suuria pistekuormia tai suuria dynaamisia kuormia; 
•	joka on korkeudeltaan 30 m tai suurempi laskettuna perustusten yläpinnasta ylimpiin kannattajiin; 
•	joka on vakavuussuunnittelun osalta erityisen vaativa; tai
•	jota samanaikaisesti käyttää suuri joukko ihmisiä. 
Kantava rakenneosa, joka
•	on paikalla valmistettava ja  jänneväliltään  yli 15 m;
•	on tavanomaisesta poikkeavia liittorakenne; 
•	on vaativa erikoisrakenne; tai 
•	suunnitellaan rakenneluokassa 1.

Muutos- tai korjaustyö, jossa muutoin rakenneluokkaan 2 kuuluvan rakenteen staattista toimintaa oleellisesti muutetaan.	Rakennus tai tila, joka  
 on kooltaan ja rakenteiltaan normaali.

Kantava rakenneosa, joka suunnitellaan rakenneluokassa 2.

Hanke voi sisältää erikseen  suunniteltuja rakenneluokan 1 (vaativuusluokan AA) rakenteita. 	Rakennus tai tila,
•	jossa on pientalon tavanomaiset rakenteet; tai
•	joka on enintään 2-kerroksinen
•	ja jossa yleensä vain tilapäisesti oleskelee ihmisiä, kuten pienehkö varasto tai maatalouden tuotantorakennus, pinta-ala enintään 300 m2 ja jännevälit enintään 6 m.

Kantava rakenneosa, joka suunnitellaan rakenneluokassa 3. 

Hanke voi sisältää erikseen  suunniteltuja rakenneluokan 1 tai 2 (vaativuusluokan AA tai A) rakenteita.	Rakennus tai  tila  on pieni, 1-kerroksinen sekä tarkoitettu muuhun kuin pysyvään asumiseen tai työntekoon ja rakenteet voidaan riittävästi  esittää rakennussuunnitelmassa.	

4.2.3.2
RUNKORAKENTEET	AA (1)	A (2)	B(3)	
Betonirakenteet
	•	rakennus  on yli 8-kerroksinen;
•	rakenteen kantavuus mitoitetaan  betonin lujuudelle yli K40; 
•	rakenne on esivalmistettu ja jänneväliltään  yli 25 m;   tai
•	rakenne on jännitetty. 	•	rakenteen kantavuus mitoitetaan betonin lujuudelle korkeintaan K40;
•	rakennuksen kellaritiloissa on harkkorakenteiset maanpaineseinät.	•	rakenteen kantavuus mitoitetaan  betonin lujuudelle korkeintaan K 20.
	
Puurakenteet
	•	rakennus on 3-4  -kerroksinen asuinkerrostalo; tai
•	rakenne on esivalmistettu ja jänneväliltään  yli 25 m.
•	 naulalevyristikoin toteutettava rakenne, kun ristikon jänneväli on yli 15 m.	•	rakenne suunnitellaan naulalevyristikoita käyttäen.
	•	rakennus  on tavanomainen enintään 2-kerroksinen pientalo, jonka lujuuslaskelmissa käytettävän  sahatavaran lujuus on enintään T24 (C24). 	
Teräsrakenteet
	•	rakennus on yli 8 -kerroksinen; tai
•	rakenne on esivalmistettu ja jänneväliltään  yli 36 m; tai 
•	 rakenne, jonka kantavuus mitoitetaan korkeammalle teräksen myötölujuudelle kuin 355 N/mm2.	•	rakennus on enintään 2-kerroksinen, tarkoitettu pysyvään asumiseen tai työntekoon  ja rungon teräksiset rakenneosat ja niiden liitokset eivät ole käyttöön vakiintuneita ratkaisuja;  tai
•	rakennus on 3 - 8 -kerroksinen käyttötarkoituksesta riippumatta.		

Vaativuusluokkaan AA kuuluva suunnittelutehtävä toteutetaan RakMk osissa B4, B6 ja B7 esitettyjen rakenneluokkaa 1 koskevien vaatimusten mukaisesti. Vastaavasti vaativuusluokassa A ovat voimassa rakenneluokkaa 2 ja vaativuusluokassa B rakenneluokkaa 3 koskevat vaatimukset.

4.2.3.3
RAKENNUSFYSIIKKA	
AA	
A	
B	
Rakenteen rasitusolosuhteet; ympäristön tai tilan erityisolosuhteet	Kohteet, joissa
•	on erityisen ankara säärasitus tai
•	on erityisen vaativa tai rakenteita rakennusfysikaalisesti  rasittava sisäilmasto, kuten kostutetut, jäähdytetyt ja ylipaineiset tilat tai
•	käsitellään ihmisille tai ympäristölle vaarallisia aineita tai
•	on  vedenpaineelle alttiita rakenteita tai
•	on  ulkopuolinen melurasitus tai joiden käytöstä aiheutuu melua tai
•	asetetaan erityisvaatimuksia rakenteiden käyttöiälle tai 
•	vaativan korjaustyön yhteydessä muutetaan oleellisesti rakenteen rakennusfysikaalista toimintaa tai 
•	on vaikeita kosteusvaurioiden korjaustöitä. 	Kohteet
•	joiden sisä- ja ulkopuolinen rakennusfysikaalinen rasitus voidaan katsoa tavanomaisesta hieman vaativammaksi tai
•	joissa on normaali korjaustyö kuten kerrostalon julkisivun tai kostean tilan korjaus.	Kohteet
•	joiden sisä- ja ulkopuolinen rakennusfysikaalinen rasitus voidaan katsoa tavanomaiseksi tai
•	joissa tehdään  tavanomainen tai helppo korjaustyö, jossa rakenne korjataan tai huolletaan tavanomaisen menetelmin	

Rakennesuunnittelutehtävän vaativuus määräytyy taulukoiden 4.2.3.1. - 4.2.3.3 luokitusperusteiden korkeimman vaativuustason mukaan. Vaativuusluokitus voi kohdistua koko rakennukseen tai tilaan tai pelkästään yksittäisiin rakenneosiin, jolloin rakennuksen tai tilan kaikkien rakenneosien ei tarvitse kuulua samaan vaativuusluokkaan. 

4.2.3.4

POHJA-
RAKENTEET

	AA (1)

Suuri tai rakenteiltaan monimutkainen rakennus tai rakenne, jonka rakennuspaikka sijaitsee eloperäisten tai hienorakeisten maalajien alueella.

Rakenteen suuruuden ja monimutkaisuuden lisäksi pohjarakentamisen erityistä vaativuutta lisääviä tekijöitä ovat mm. epätavalliset kuormitukset ja pohjarakennusmenetelmät, vaikeat ja vaihtelevat pohjasuhteet sekä naapurirakennuksen vaikutus suunnitteluun.

Erittäin vaativia pohjarakennuskohteita voivat olla mm. seuraavat tapaukset:
 rakennus perustetaan eloperäisen maaperän varaan;  
 rakennuksessa on pohjavedenpinnan tai naapurirakennusten perustusten alapuolelle ulottuvia tiloja;
 rakenteisiin kohdistuu dynaamisia tai muuten poikkeuksellisia kuormia tai niille asetetaan erityisiä vaatimuksia;
 rakenteisiin käytetään uusia suunnittelumenetelmiä tai materiaaleja taikka käytetään muita kuin tavanomaisia pohjarakennusmenetelmiä;
 rakenteet perustetaan tätä tarkoitusta varten suunnittelemattomalle täytteelle tai täytteelle, jota ei ole tiivistetty kerroksittain;
 rakennuksen perustuksia vahvistetaan tai korjataan tai
 rakennus suunnitellaan rakennuspaikalle, jonka maaperä sisältää pilaantuneita maa-aineksia tai jossa
on maaperän sortuman vaara.	        A (2)

Suuri tai rakenteiltaan vaativa  rakennus tai rakenne, jonka rakennuspaikka sijaitsee kallio- tai moreenialueella tai karkearakeisten maalajien alueella.

Kooltaan ja rakenteiltaan tavanomainen rakennus tai rakenne, jonka rakennuspaikka sijaitsee hienorakeisten maalajien alueella.	   B (3)

Kooltaan ja rakenteiltaan tavanomainen tai pienehkö rakennus tai rakenne, jonka rakennuspaikka sijaitsee kallio- tai moreenialueella tai karkearakeisten maalajien alueella.	

4.2.4   Ohje: RAK - RAKENNESUUNNITTELIJAN PÄTEVYYS
kohdan 4.2.3 vaativuusluokkien mukaisiin rakennesuunnittelutehtäviin:

4.2.4.1
YLEISVAATIMUKSET	1 (AA)
(MRA 48 §  1 mom.)
	2 (A)
(MRA 48 §  1 mom.)
	3 (B)
(MRA 48 § 2 mom.)

.

Op = opintopiste
Ov = opintoviikko	Suorittanut teknillisen korkeakoulun tai yliopiston diplomi-insinöörin tutkinnon  tai
suorittanut ammattikorkeakoulun  tai teknillisen oppilaitoksen rakennus- tai konerakennuksen insinöörin tutkinnon tai vastaavan aiemman tutkinnon

ja

on lisäksi suorittanut alla mainittua  oppimäärää  vastaavat ao. suunnittelijan  opinnäytteet luokassa 1(AA) sekä on  rakennesuunnittelijana hankkinut alla mainitun suunnittelukokemuksen.	Suorittanut vähintään ammattikorkeakoulun tai teknillisen oppilaitoksen rakennus- tai konerakennuksen insinöörin tutkinnon tai aiemman vastaavan tutkinnon 

ja  

on lisäksi suorittanut alla mainittua  oppimäärää vastaavat ao. suunnittelijan   opinnäytteet luokassa 2(A)  sekä
on  rakennesuunnittelijana hankkinut alla mainitun suunnittelukokemuksen. 	Suorittanut vähintään teknillisen oppilaitoksen rakennustekniikan  tai -tuotannon tai konerakennuksen opintosuunnalla teknikon tai tätä korkeamman tutkinnon ( mm. tekniikan kandidaatin tutkinto korkeakoulussa tai yliopistossa rakennetekniikan koulutusohjelmassa) johon sisältyvät riittävät kyseessä olevien rakenteiden suunnittelua ja  toimintaa käsittelevät opintosuoritukset                 	
4.2.4.2 
RUNKORAKENTEET/kantavat rakenneosat:	
Suorittanut vähintään  oppimäärän, joka vastaa 	
Suorittanut vähintään  oppimäärän, joka vastaa 	               	
Betonirakenteet*

Harkinnan mukaan voidaan muita, mekaniikkaa ja 
betonirakentamista sisältäviä opintosuorituksia ottaa huomioon 
soveltuvin osin. 	•	rakenteiden mekaniikassa  21 op  ( 14 ov)
•	betonirakentamisessa  ja betoniteknologiassa 10,5 op (7 ov ) ja betonirakenteiden suunnittelussa 10,5 op (7 ov),  

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 4 vuotta ja näyttöä 1(AA) -vaativuusluokan betonirakenteiden suunnitteluun osallistumisesta, 	•	rakenteiden mekaniikassa 15 op  (10 ov)
•	betonirakentamisessa ja betoniteknologiassa 7,5 op ( 5 ov)  ja betonirakenteiden suunnittelussa  7,5 op  (5 ov). 

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 2 vuotta ja näyttöä  betonirakenteiden suunnittelusta. 		
Puurakenteet*

Harkinnan mukaan voidaan muita, mekaniikkaa ja puurakentamista sisältäviä opinto-suorituksia  ottaa huomioon soveltuvin osin 
	•	rakenteiden mekaniikassa 21 op   ( 14 ov)
•	puurakenteiden suunnittelussa 10,5 op (7 ov) .

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 4 vuotta ja näyttöä 1(AA) -vaativuusluokan puurakenteiden suunnitteluun osallistumisesta.
	•	rakenteiden mekaniikassa  15 op (10 ov).
•	puurakenteiden suunnittelussa 10,5 op (7 ov),  joista korkeintaan 3 op  (2 ov) voidaan korvata  betoni- ja teräsrakenteiden suunnitteluun liittyvillä opintosuorituksilla.

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 2 vuotta ja näyttöä  puurakenteiden suunnittelusta.		
Teräsrakenteet*

Harkinnan mukaan voidaan muiden,  mekaniikkaa ja teräsrakentamista sisältäviä opintosuorituksia ottaa huomioon 
soveltuvin osin. 	•	rakenteiden mekaniikassa 21 op (14 ov) 
•	teräsrakenteiden suunnittelussa 10,5 op   (7 ov)
Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 4 vuotta ja näyttöä 1(AA) -vaativuusluokan teräsrakenteiden suunnitteluun osallistumisesta	•	rakenteiden mekaniikassa  15 op  
   (10 ov)
•	teräsrakenteiden suunnittelussa 
  7,5 op  (5 ov)

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 2 vuotta ja näyttöä teräsrakenteiden suunnittelusta.		
*Liittorakenteiden suunnittelussa suunnittelijalta edellytetään asianomaisen vaativuusluokan pätevyyttä ainakin yhden kyseeseen tulevan  materiaalin osalta

4.2.4.3
RAKENNUS-
FYSIIKKA
	AA

rakennusfysiikassa vähintään 9 op (6 ov)
Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 4 vuotta rakennusfysikaaliseen suunnitteluun osallistumisesta.	A

rakennusfysiikassa vähintään 4,5 op (3 ov )

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 2 vuotta rakennusfysikaaliseen suunnitteluun osallistumisesta.	

4.2.4. 4
POHJARAKENTEET/
geotekniikka

Kantavien rakenneosien suunnittelijaa koskevat kohdissa 4.2.4.1 ja 4.2.4.2 esitetyt vaatimukset.	
AA	
Suorittanut vähintään  oppimäärän, johon kuuluu:
pääainetason opinnäytteet maamekaniikassa ja pohjarakennuksessa, sisältäen  maarakennuksen ja ympäristötekniikan opintosuoritukset, sekä sivuainetason opinnot  rakenteiden mekaniikassa ja rakenteiden suunnittelussa.

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 4 vuotta ja näyttöä 1(AA)-vaativuusluokan 
pohjarakenteiden geoteknisestä suunnittelusta. 	
A
Suorittanut vähintään  oppimäärän, johon kuuluu:
 riittävät opinnäytteet maamekaniikassa ja pohjarakennuksessa(yhteensä vähintään 15 op (10 ov) sekä  rakenteiden mekaniikassa ja rakenteiden suunnittelussa  (yhteensä vähintään  15 op (10 ov)).

Suunnittelukokemusta yleensä vähintään 2 vuotta ja näyttöä pohjarakenteiden geoteknisestä suunnittelusta.	

4.2.5   Ohje: LVI/ILMANVAIHTO SUUNNITTELUTEHTÄVÄN VAATIVUUS/
VAATIVUUSLUOKAT 

             AA                                   A 
ERITYISVAATIMUS  JA  PERUSVAATIMUS
(MRA 48 § 1 mom.)
	B
teknisiltä ominaisuuksiltaan  TAVANOMAINEN  tekninen järjestelmä
(MRA 48 § 2 mom.)	C
VÄHÄINEN
(MRA 48 § 3 mom.)	
Suunnittelutehtävän vaativuus on luokassa A, jos järjestelmän suunnittelu, mitoitus ja sijoitus edellyttää teoreettisten perusteiden hallintaa (esim. lämpötila, kosteus, ääni, ilman puhtaus, haitallisten kaasujen ja aineiden torjunta, vaikutus ympäristöön, energiatalous) tai 
•	jos rakennuksessa tai sen osassa on vaativa sisäilmaston tavoitetaso tai 
•	sen palotekninen ratkaisu on vaativa.

Korjaus- tai muutostyö kohteeseen, joka on 
•	historiallisesti tai rakennustaiteellisesti arvokas 
tai 
•	alunperin  suunniteltu ko. luokkaan. 

Mikäli edellä mainittuihin lähtökohtiin ja tavoitteisiin liittyvät suunnitteluratkaisut  ovat erityisen vaativia, on suunnittelutehtävä luokassa AA.	Suunnittelutehtävä kohteessa, jossa ilmanvaihtojärjestelmän suunnittelu, mitoitus ja sijoitus voidaan tehdä yleisten mitoitusperiaatteiden ja suunnitteluratkaisujen mukaisesti, sisäilmastolle asetettujen tavanomaisten vaatimusten perusteella.

Korjaus- tai muutostyö kohteeseen, jonka suunnittelu on  lähtökohdiltaan normaalia, esim.
•	jossa ilmanvaihtojärjestelmän uusiminen tapahtuu tavanomaisella tekniikalla  ja
•	joka on alunperin suunniteltu ko. luokkaan.	Suunnittelutehtävä on luokassa C, jos rakennus tai tila on pieni, 1‑kerroksinen sekä tarkoitettu muuhun kuin pysyvään asumiseen tai työntekoon  ja ilmanvaihdon järjestäminen voidaan riittävästi esittää rakennussuunnitelmassa tai se on muutoin yksinkertaisesti selvitettävissä.

	

4.2.6  Ohje: : LVI/ILMANVAIHTOSUUNNITTELIJAN  PÄTEVYYS
	        kohdan 4.2.5 vaativuusluokkien mukaisiin iv-suunnittelutehtäviin:

AA ja A
(MRA 48 § 1 mom.)
Suorittanut lvi-tekniikan diplomi-insinöörin tutkinnon  teknillisessä korkeakoulussa tai yliopistossa  tai on suorittanut lvi- insinöörin (AMK) -tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai vastaavan (aiemman) tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa tai vastaavan aiemman ammatillisen korkea-asteen lvi-insinöörin tutkinnon. 

Suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon (diplomi-insinööri) teknillisessä korkeakoulussa pääaineena lvi-tekniikka tai vastaavan yliopisto- tai korkeakoulutasoisen tutkinnon. 
Suorittanut insinööri (AMK) –tutkinnon ammattikorkeakoulussa suuntautumisvaihtoehtona lvi-tekniikka tai suorittanut muun insinööri (AMK) –tutkinnon, johon lisäksi sisältyy vastaava määrä lvi-tekniikan opintoja tai suorittanut vastaavan aikaisemman insinööritutkinnon ammatillisen korkea-asteen oppilaitoksessa tai lvi-insinöörin tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa 
 
Luokassa AA on lisäksi toiminut vähintään kuuden  vuoden ajan iv-suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan A mukaisia ja joihin sisältyy riittävä määrä vaativuusluokan  AA tehtäviä.

Luokassa A  on lisäksi toiminut vähintään neljän  vuoden ajan iv-suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan A mukaisia..

	B 
(MRA 48 § 2 mom.)

Suorittanut vähintään lvi-teknikon tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa tai lvi-tekniikan rakennusmestari AMK –tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai suorittanut korkeakoulu- tai yliopistotason tekniikan kandidaattitutkinnon, johon sisältyy vastaavat lvi-tekniikkaa käsittelevät opinnot. 

Lisäksi on toiminut vähintään kolmen vuoden ajan iv –suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan B mukaisia.

	

4.2.7  Ohje: LVI/KIINTEISTÖN  VESI- JA VIEMÄRILAITTEISTON
	      SUUNNITTELUTEHTÄVÄN VAATIVUUS/VAATIVUUSLUOKAT

             AA                                   A 
ERITYISVAATIMUS  JA  PERUSVAATIMUS
(MRA 48 § 1 mom.)
	B
teknisiltä ominaisuuksiltaan  TAVANOMAINEN  tekninen järjestelmä
(MRA 48 § 2 mom.)	C
VÄHÄINEN
(MRA 48 § 3 mom.)	
Suunnittelutehtävän vaativuus on luokassa A, jos vesi‑ ja viemärilaitteisto käyttötarkoituksen, tuotantoprosessin, huonetilaohjelman, järjestelmän laajuuden, kunnallisteknisten lähtökohtien tai
•	ympäristöriskien vuoksi on vaativa tai 
•	kun järjestelmän valinta ja suunnitteluratkaisu edellyttää mitoituksen, laite‑ ja materiaalivalintojen tai ääni‑ ja palotekniikan tai jätevesien käsittelyn teoreettisten perusteiden hallintaa.

Korjaus- tai muutostyöhön liittyvä suunnittelutehtävä kohteessa, joka on 
•	historiallisesti tai rakennustaiteellisesti arvokas tai
•	alunperin suunniteltu ko. luokkaan.

Mikäli edellä mainittuihin lähtökohtiin ja tavoitteisiin liittyvät kvv -tekniset suunnitteluratkaisut  ovat erityisen vaativia, on suunnittelutehtävä luokassa AA.	Suunnittelutehtävä kohteessa, jossa vesi‑ ja viemärilaitteiston järjestelmän, laitteiden ja materiaalien valinta voidaan tehdä sekä laitteiston toiminnalle ja ominaisuuksille asetettuja tavanomaisia suunnitteluratkaisuja ja mitoitusperusteita käyttäen

Korjaus- tai muutostyöhön liittyvä tavanomainen suunnittelutehtävä kohteessa,
•	jossa järjestelmä  uusitaan olemassa olevia teknisiä perusteita noudattaen tavanomaisin menetelmin ja
•	joka on alunperin suunniteltu ko. luokkaan.
	Suunnittelutehtävä kohteessa, joka 
•	on tarkoitettu muuhun kuin pysyvään asumiseen tai työntekoon ja jota ei liitetä vesihuoltolaitoksen vesijohtoon tai viemäriin 
tai 
•	jossa ei ole vesi ‑WC:tä ja  vähäiset kvv ‑laitteet ja pintavesien johtamistapa  voidaan esittää rakennussuunnitelmassa tai ne ovat muuten helposti selvitettävissä.

	

4.2.8   Ohje: LVI/KIINTEISTÖN  VESI- JA VIEMÄRILAITTEISTON 
                       SUUNNITTTELIJAN  PÄTEVYYS 
                         kohdan 4.2.7 vaativuusluokkien mukaisiin kvv -suunnittelutehtäviin:

AA ja A
(MRA 48 § 1 mom.)

(MRA 48 § 1 mom.)
Suorittanut lvi-tekniikan diplomi-insinöörin tutkinnon  teknillisessä korkeakoulussa tai yliopistossa  tai on suorittanut lvi- insinöörin (AMK) -tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai vastaavan (aiemman) tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa tai vastaavan aiemman ammatillisen korkea-asteen lvi-insinöörin tutkinnon. 

Suorittanut ylemmän korkeakoulututkinnon (diplomi-insinööri) teknillisessä korkeakoulussa pääaineena lvi-tekniikka tai vastaavan yliopisto- tai korkeakoulutasoisen tutkinnon. 
Suorittanut insinööri (AMK) –tutkinnon ammattikorkeakoulussa suuntautumisvaihtoehtona lvi-tekniikka tai suorittanut muun insinööri (AMK) –tutkinnon, johon lisäksi sisältyy vastaava määrä lvi-tekniikan opintoja tai suorittanut vastaavan aikaisemman insinööritutkinnon ammatillisen korkea-asteen oppilaitoksessa tai lvi-insinöörin tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa 

Luokassa AA on lisäksi toiminut vähintään kuuden  vuoden ajan kvv -suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan A mukaisia ja joihin sisältyy riittävä määrä vaativuusluokan  AA tehtäviä.

Luokassa A on lisäksi toiminut vähintään neljän  vuoden ajan kvv -suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan A mukaisia..
	B 
(MRA 48 § 2 mom.)

Suorittanut vähintään lvi-teknikon tutkinnon teknillisessä oppilaitoksessa tai lvi-tekniikan rakennusmestari AMK –tutkinnon ammattikorkeakoulussa tai suorittanut korkeakoulu- tai yliopistotason tekniikan kandidaatti-tutkinnon, johon sisältyy vastaavat lvi-tekniikkaa käsittelevät opinnot .

Lisäksi on toiminut vähintään kolmen vuoden ajan iv –suunnittelutehtävissä, jotka ovat pääosin vaativuusluokan B mukaisia.

	

4.2.9  Selostus: MAS - maisemasuunnittelutehtävän vaativuus/vaativuusluokat

AA (MRA 48 § 1 mom.) 
ERITYISVAATIMUS 	A (MRA 48 § 1 mom.) 
PERUSVAATIMUS 	

Suunnittelutehtävä erittäin vaativaan ympäristöön tai 
rakennuspaikalle, kuten:

•	historiallisesti
•	kulttuuriarvoiltaan
•	kaupunkikuvallisesti 

•	maisemallisesti 
•	luonnonarvoiltaan
•	ekologisesti 

merkittävään kohteeseen.
	
Suunnittelutehtävä on vaativa:

Suunnittelutehtävä on esimerkiksi seuraavien rakennusten tontti:
•	hallinto- tai palvelurakennus
•	liike- ja toimistorakennus tai yritysympäristö
•	kerrostalo/pienkerrostalo
•	rivitalo
•	pientalo, kun se sijaintinsa, kokonsa, maastonsa tai toimintojensa puolesta on tavanomaisesta poikkeava

	

4.2.10 Selostus: MAS -maisemasuunnittelijan pätevyys 

AA (MRA 48 § 1 mom.) 	A (MRA 48 § 1 mom.) 	

Suorittanut maisema-arkkitehdin ylemmän korkeakoulututkinnon korkeakoulussa tai yliopistossa ja toiminut ympäristösuunnittelijana vaativuusluokan A suunnittelutehtävissä vähintään viiden vuoden ajan ja osallistunut vaativuusluokan AA hankkeiden ympäristösuunnitteluun

Tai
A-luokan pätevyyden täyttävä ympäristösuunnittelija, jolla on edellä mainittu kokemus ja jolla voidaan katsoa olevan tehtävän vaatimat edellytykset.	
Suorittanut:
•	maisema-arkkitehdin (ylempi korkeakoulu tai yliopisto)
•	suunnitteluhortonomin (AMK) 
•	suunnitteluhortonomin
•	ympäristösuunnittelijan
•	miljöösuunnittelijan tai miljöösuunnitteluinsinöörin (ammattikorkeakoulu tai teknillinen oppilaitos)

•	taikka aiemman edellä mainittuihin rinnasteisen tutkinnon 

.	
Lisäksi on osallistunut vaativuusluokan A hankkeiden ympäristösuunnitteluun vähintään kolmen vuoden ajan.	

5 

LUPA‑ASIAKIRJAT  SEKÄ  MUUT SUUNNITELMAT JA SELVITYKSET
_________________________________________________________________________________________

5.1  Yleistä

5.1.1 Määräys
Rakentamista koskevan suunnitelman samoin kuin erityissuunnitelmien esitystavan tulee olla selkeä ja noudattaa yleisesti käytössä olevaa hyvää piirustustapaa. Piirroksen mittakaava valitaan kuvattavan kohteen esittämisen kannalta tarkoituksenmukaiseksi ja piirroksen tulee olla ilmoitetun mittakaavan mukainen. Piirustus saa sisältää myös selittävää tekstiä. 

Piirustuksessa tulee olla nimiö, joka sisältää tiedot rakennuskohteesta, suunnittelijasta ja tämän tutkinnosta, piirustuksen sisällöstä sekä piirustuksen tunnistetiedot. Suunnittelijatietojen yhteydessä tulee olla suunnittelijan allekirjoitus ja nimen selvennys sekä yhteystiedot. Arkistoitaviksi tarkoitettujen asiakirjojen tulee olla arkisto‑ ja mikrokuvauskelpoisia.		     
Selostus
Yleisesti käytössä olevasta piirustustavasta kuten viivoista, tehosteista, merkeistä, symboleista, mitoituksesta, piirustuksen nimiöstä, piirrosten, tekstien ja nimiön asemoinnista piirustuslehdelle, piirustuslehden määrämitoista ja taittamisesta sekä piirustusasiakirjojen kokoamisesta piirustussarjaksi annetaan ohjeita rakennuspiirustuksia koskevissa RT ‑ohjekorteissa.  

Arkistolaitos julkistaa arkistolain (831/94) nojalla luettelon materiaaleista ja menetelmistä, jotka soveltuvat pysyvästi säilytettävien asiakirjojen valmistamiseen. 

Rakennusvalvontaviranomainen antaa erikseen ohjeita sähköisestä asiakirjamenettelystä ja siihen liittyvästä asiakirjojen varmentamisesta samoin kuin asiakirjojen tietomallina toimitusmahdollisuudesta.

5.1.2 Määräys						
Rakennusvalvontaviranomaiselle toimitettava piirustus laaditaan piirroksineen ja tekstiosineen yhtenäisenä piirustusasiakirjana määrämittaiselle piirustuslehdelle. Piirrokset laaditaan yleisesti käytetyllä viivapiirrin‑ tai tietokoneavusteisella piirtämistavalla ja materiaalimerkinnöillä. Tarvittavat merkinnät selostetaan.  

5.2  Pääpiirustukset
---------------------------------------------------------------------------------------------------------
Maankäyttö‑ ja rakennuslaki  131 § 1 mom.:

	Rakennuslupaa haetaan kirjallisesti. Hakemukseen on liitettävä  ‑ ‑ ‑  rakennuksen pääpiirustukset, jotka suunnittelija varmentaa nimikirjoituksellaan. ‑ ‑ ‑ ‑

Maankäyttö‑ ja rakennuslaki 134 § 1 mom.:

Rakennusluvan myöntämisen yhteydessä hyväksytään pääpiirustukset rakentamisessa noudatettaviksi.
					 						
Maankäyttö‑ ja rakennusasetus 79 §:

Rakennustarkastaja voi rakennustyön aikana antaa suostumuksen poiketa lupapäätöksessä hyväksytystä suunnitelmasta, jollei poikkeaminen sen laatu ja lupaharkintaa koskevat säännökset ja määräykset huomioon ottaen merkitse luvan merkittävää muuttamista eikä poikkeaminen vaikuta naapurien asemaan.
	Piirustuksiin on merkittävä rakennustyön aikana hyväksytty muutos ja sen hyväksynyt viranomainen. Tarkistetut piirustukset on ennen loppukatselmusta toimitettava kunnan rakennusvalvontaviranomaiselle. 

Maankäyttö‑ ja rakennusasetus 49 § 1 mom.: 

Rakennuslupahakemukseen liitettäviin pääpiirustuksiin kuuluvat asemapiirros sekä pohja‑, leikkaus‑ ja julkisivupiirrokset.

Maankäyttö- ja rakennuslaki 116§ 

Rakennuspaikkaa koskevat vaatimukset .
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

5.2.1 Määräys
Pääpiirustukset laaditaan siinä laajuudessa ja sillä tavoin, että rakennushankkeen lupakäsittely niiden ja niihin mahdollisesti liittyvän muun selvityksen nojalla on mahdollista. Pääpiirustuksista tulee myös voida riittävästi havaita rakentamisen vaikutus naapurien asemaan. Hyväksytyt pääpiirustukset ovat perusta rakennuksen muulle suunnittelemiselle ja rakennustyötä varten laadittaville työpiirustuksille. Arkistoitavien pääpiirustusten tulee tarkoin vastata toteutunutta rakentamista.

5.2.2 Määräys
Asemapiirroksen tulee osoittaa, että suunniteltu rakentaminen on kaavan tai muun maankäyttösuunnitelman ja rakennusjärjestyksen mukaista, soveltuu tontille tai rakennuspaikalle ja ympäristöönsä sekä täyttää tontin tai rakennuspaikan käytön osalta sille osoitetut vaatimukset. Asemapiirroksesta tulee selvitä tilanne ennen ja jälkeen suunnitellun rakentamisen sekä riittävästi myös rakentamisen vaikutus naapurien asemaan.

Rakennuksen korjaus‑ ja muutostyössä asemapiirros laaditaan siltä osin ja siinä laajuudessa kuin korjaus‑ ja muutostyöllä on vaikutusta tontin tai rakennuspaikan olosuhteisiin ja käyttöön. 

5.2.3 Määräys
Asemapiirroksessa tulee esittää mm. jäljempänä mainitut tiedot hankkeen laadun, laajuuden ja erityispiirteiden edellyttämällä tavalla ja lupa‑asian käsittelyn vaatimalla tarkkuudella:
·	tontin tai rakennuspaikan rajat mittoineen;
·	kiinteistön ja sitä rajoittavien alueiden tunnukset;
·	kaava‑alueella korttelia/tonttia koskevat kaavamerkinnät; 
·	kaava‑alueilla kortteleiden sekä katu‑ ja muiden alueiden rajat sekä katujen ja teiden nimet;
·	lähiympäristön kiinteistöjen rajat ja korkeussuhteet riittävän laajasti tontin tai rakennuspaikan ulkopuolella; 
·	lähiympäristön rakennukset riittävän laajasti; 
·	tontille tai rakennuspaikalle rakennettavat sekä olevat ja/tai purettavat rakennukset ja rakennelmat; 
·	rakennuksen etäisyys rajoista, päämitat ulkoseinien ulkopinnoista mitattuina ja kerrosluku;
·	rakennuksen etäisyys rantaviivasta tontin tai rakennuspaikan rajoittuessa rantaan;
·	korkeusluvuin ja korkeuskäyrin tontin tai rakennuspaikan kulmapisteiden, rajojen, rakennuksen nurkkapisteiden sekä piha‑alueen eri kohtien suunnitellut korkeusasemat ja korkeussuhteet;
·	sen mukaan kuin tiedot ovat käytettävissä, viralliset ja/tai vaaitut korkeusasemat ja korkeussuhteet;
·	alimman viemäröidyn tason korkeusasema sekä, sen mukaan kuin tiedot ovat käytettävissä, yleisen viemärin padotuskorkeus ja vesimittarin sijainti;
·	 vesijohdot ja viemärit kaivoineen, viemärien johtaminen kiinteistön rajalta yleiseen viemäriin;
·	vesihuoltolaitoksen verkoston ulkopuolisella alueella talousvesikaivon ja jätevesien käsittelylaitteiden sijainti sekä puhdistettujen jätevesien purkupaikka;
·	sadevesi‑ ja perusvesikaivot sekä pintavesien käsittely;
·	rakennuksen sijoittamiseen vaikuttavat kaapelikanavat ja voimajohdot;
·	pääsy piha‑alueelle, kiinteistön jalankulku‑ ja ajoneuvoliikennejärjestelyt sekä autopaikkajärjestelyt, pelastustiet, luiskat, portaat, tukimuurit ja aidat;
·	väestönsuojan uloskäynnit, maanalaiset öljysäiliöt yms., maalämpöputkisto;
·	kiinteistön käyttöön ja jäte‑ ym. huoltoon  kuuluvat tilat ja rakennelmat sekä paikat piha‑alueella;
·	säilytettävät istutukset ja puusto, poistettavat puut sekä istutettavat alueet, leikkipaikat, oleskelualueet  
·	ranta‑alueella rantaviivan käsittely ja laiturit.

Ohje Selostus
Asemapiirros laaditaan mittakaavaan 1:500 tai 1:200. Mittakaava 1:500 saattaa edellyttää asioiden esittämistä useammalla piirroksella, mittakaavaan 1:200 laadittaessa riittää yleensä yksi piirros. Mittakaavaa 1:1000 voidaan käyttää erittäin suuria kohteita esitettäessä. Asemapiirrokseen merkitään nuolella pohjoinen ilmansuunta. Piirros sijoitetaan piirustuslehdelle siten, että pohjoinen on ylhäällä. 

Lähiympäristö ja rakennukset tontin tai rakennuspaikan rajojen ulkopuolella esitetään tarpeellisessa laajuudessa, kuitenkin vähintään kymmenen metrin etäisyydeltä.

Tilanne piha‑alueesta ennen rakentamista ja suunnitelma esitetään sekä lähtötilanteen että suunnitellun tilanteen mukaisin korkeusluvuin ja korkeuskäyrin, jos suunniteltu rakentaminen muuttaa olevia korkeussuhteita piha‑alueella tai rajojen kulmapisteissä. Tarvittaessa käytetään kahta eri piirrosta, jotka sijoitetaan samalle piirustuslehdelle. Myös otetta pohjakartasta ja/tai pintavaaituskuvaa voidaan käyttää esittämään tilannetta ennen rakentamista.

Piirrokseen merkitään sisäänkäyntien paikat. Porrashuoneiden tunnukset merkitään, jos ne ovat tiedossa.

Vesijohdot ja viemärit kaivoineen, sekä sadevesi‑ ja perusvesikaivot voidaan esittää myös erillisessä kvv ‑asemapiirustuksessa.

Rakennuksen paloluokka merkitään piirrokseen tai selostetaan tekstiosassa.

Pääsy  yleiseltä tai yksityiseltä tieltä selostetaan tarvittaessa piirustuksen tekstiosassa.

Asemakaavan hyväksymisajankohta ilmoitetaan sekä korttelia/tonttia koskevat kaavamerkinnät ja ‑määräykset selostetaan tekstiosassa.

Kerrosalalaskelma ja autopaikkalaskelma esitetään tekstiosassa, jollei niitä tehdä erillisinä selvityksinä. Rakennusoikeuteen laskettava kerrosala esitetään yhteenlaskettuna sekä  jaoteltuna rakennuksittain tarvittaessa kuhunkin kerrokseen, kellarikerrokseen ja ullakon tasolle ja eriteltynä lisäksi kaavassa mahdollisesti osoitettujen eri käyttötarkoituksien  mukaan. Ulkoseinän 250 mm paksuuden ylittävä osuus ilmoitetaan eriteltynä. 

Selostus
Asemapiirustuksen laatimisesta, sisällöstä, piirroksista ja esitystavasta on RT ‑ohjekortti.

5.2.4 Määräys
Pohjapiirroksien ja leikkauspiirroksien tulee osoittaa asian käsittelyn vaatimalla tarkkuudella, että suunniteltu rakentaminen täyttää tilasuunnittelultaan, mitoitukseltaan sekä rakenteiden perusratkaisujen ja ominaisuuksien osalta säännösten ja hyvän rakennustavan vaatimukset. 
					
	                                                           Ohje Selostus
Pohja‑ ja leikkauspiirrokset laaditaan yleensä samaan mittakaavaan. Tavanomaisesti käytetään mittakaavaa 1:100. Pienissä kohteissa mittakaava 1:50 voi olla tarkoituksenmukaisempi ja 1:200 kuvattaessa laajaa kohdetta.  Piirroksia voidaan täsmentää myös osapiirroksilla tarkoitukseen soveltuvaan  mittakaavaan asian käsittelyn kannalta olennaisista kohdista. 

Rakenteiden perusratkaisut esitetään rakenteiden poikkileikkauspiirroksina, ns. rakennetyyppeinä, joissa kuvataan ulko‑ ja väliseinä‑, ala‑, väli‑ ja yläpohja‑ sekä vesikattorakenteet, hormi‑, roilo-  ja mahdolliset savuhormirakenteet. Rakenteiden materiaalit ja niiden lämmön‑, veden‑, kosteuden‑, ääneneristyksen sekä palotekniset ominaisuudet kuvataan ainakin niiltä osin, kun rakentamismääräyksissä on asetettu vaatimustaso. Rakennetyyppien paikannus merkitään pohja‑ ja leikkauspiirroksiin. Rakennetyypit soveltuvat yleensä esitettäviksi leikkauspiirustuksissa.

5.2.5 Määräys
Pohjapiirrokset tulee laatia rakennuksen kerroksista, kellarikerroksista, ullakosta ja vesikatosta. Vesikattopiirros tarvitaan, jos katto sekä  katolla olevat rakenteet, laitteet ja kulkutiet eivät  riittävästi ilmene julkisivupiirroksista. 

Pystysuuntaiset rakenteet ja rakennusosat kuvataan leikattuina ja vaakasuuntaiset projektioina. Pohjapiirroksiin merkitään kunkin leikkauspiirroksen vastaava kohta ja kuvaussuunta. 

Ohje Selostus
Pohjapiirroksessa esitetään yleensä 
·	rakenteet sekä niissä olevat aukot, kuilut ja roilot sekä tarvittaessa alakattojen alueet; myös vaipan ulkopuoliset ja alapohjan alaiset rakenteet ja laitteet 
·	ovien aukeamissuunta sekä tarvittavat kynnykset;
·	 kiinteät kalusteet ja varusteet;
·	vesipisteet ja lattiakaivot;
·	huoneiden ja tilojen käyttötarkoitus;
·	palo‑osastojen rajat/osastoivien rakennusosien paloluokat;
·	rakennuksen  ja osien päämitat;
·	lähelle rakennettaessa ulkoseinän ja tarvittaessa muiden rakenteiden etäisyys lähirakennuksista;
· 	kerroksien ja tasojen korkeusasemat;
·	uloskäytävien leveydet;
·	porrashuoneiden, porrassyöksyjen ja tasanteiden mitoitus;
·	luiskien kaltevuus ja mitoitus; 
·	liikkumis‑ ja toimimisesteisille soveltuvien hissien mitat/vapaa tila hissin edessä; sekä
·	liikkumis‑ ja toimimisesteisille tarkoitettujen wc‑ ja pesutilojen mitoitus.

								Ilmanvaihdon järjestäminen, kuten tapa tai järjestelmä, jolla tulo/korvausilma ja poisto järjestetään, selostetaan piirustuksen tekstiosassa. Samoin selostetaan talousveden hankinta ja  jäteveden käsittely sekä lämmityksen järjestämistapa.
	
Rakennuksen/rakennuksen osan paloluokka selostetaan tarvittaessa tekstiosassa. Piirroksiin merkitään tarvittavien palopostien ja kuivanousujen paikat. Sammutusreitti maanalaisiin tiloihin merkitään tarvittaessa.

Määräysten mahdollisesti edellyttämä rakennuksen vaippaan kohdistuva ääneneristävyysvaatimus esitetään ulkoseinien ja ikkunoiden osalta tarvittavassa laajuudessa.
 
Asuinhuoneen koko ja ikkunan koko esitetään tarvittaessa luonnonvalon vähimmäisvaatimuksen edellyttämän koon osoittamiseksi piirroksessa tai tekstiosassa. Ikkunakoot esitetään piirroksessa tai tekstillä energiatalouden edellyttämiltä osin. Ikkunoiden avattavuus selostetaan tekstillä. 

 								Liikkumis- ja toimimisesteisille soveltuvilla sekä käyttöturvallisuuden kannalta olennaisilla  kulkuväylillä olevien tasoerojen järjestäminen piha‑alueella ja sisätiloissa luiskilla ja hisseillä mitoituksineen sekä tasanteiden ja portaiden nousujen ja etenemien mitat voidaan esittää tekstiosassa tai erillisessä  liikkumisesteettömyysselvityksessä.

5.2.6 Määräys
Leikkauspiirrokset tulee laatia kaikista rakennuksen rakenteiden ja ominaisuuksien osoittamiseksi tarpeellisista kohdista. Leikkaustasoja tulee valita rakennuksen kerros‑ ja muiden tasojen sekä piha‑alueen ja sen korkeussuhteiden  kuvaamisen kannalta riittävästi ja tarkoituksenmukaisilta kohdin.
 
Pysty‑ ja vaakasuuntaiset rakenteet ja rakennusosat kuvataan leikattuina. Leikkauspiirrokset laaditaan rakennuksesta pituus‑ ja poikkisuuntaan asian käsittelyn kannalta olennaisilta kohdin.

Ohje Selostus
Leikkauspiirroksissa esitetään yleensä:
·	Kaiteet, rakenteet ja rakennusosat sekä niissä olevat aukot ja ulkonemat, portaat, luiskat, hissi‑ ja muut kuilut sekä parvet, tarvittaessa alakatot; myös vaipan ulkopuoliset rakenteet ja rakennusosat kuten räystäät, au2inkok%rääjät schekä alapohjan alaiset rakenteet;  
·	rakennuksen ja sen osien sekä rungosta ulkonevien osien pysty‑ ja vaaka suuntaiset päämitat; 
·	kerroskorkeudet ja tarvittavat kerrosten ja tasojen korkeusasemat;
·	vapaa korkeus ulkonemien alla sekä ajo‑ ja kulkuaukkojen vapaa korkeus;
·	huoneiden, tilojen ja kulkuväylien vapaa korkeus;
·	ylä‑, väli‑ ja alapohjien rakenteiden kokonaismitat
·	ikkunapenkkien ja suojakaiteiden korkeudet korkeusmittoina piirroksissa tai mitoitus selostetaan piirustuksen tekstiosassa;
·	maanpinnan ja julkisivupinnan leikkauskohdan, julkisivupinnan ja vesikaton pinnan leikkauskohdan, sokkelin, räystään, vesikaton harjan tai muun ylimmän osan korkeusasemat korkeuslukuina tai tarvittaessa korkeusmittoina maanpinnasta, lisäksi  vesikaton kaltevuus; 
·	olemassa oleva maanpinta ja suunniteltu maanpinta sekä rakenteet kuten ulkonemat, kuilut ja tukimuurit sekä salaojien sijainti rakennuksen välittömässä läheisyydessä tarvittavassa laajuudessa; sekä
·	piha‑alueen pinta korkeusasemineen ja tarvittaessa vietto riittävän pitkälle myös naapurin puolelle, jotta voidaan osoittaa tontin  pintavesien poisjohtaminen ja esittää mahdolliset täytöt ja leikkaukset. 

5.2.7 Määräys
Julkisivupiirroksien tulee osoittaa, että suunniteltu rakentaminen arkkitehtuuriltaan  täyttää sille asetetut vaatimukset huomioon ottaen rakennus tai rakennukset sellaisinaan ja suhteessa ympäröiviin rakennuksiin ja maisemaan. Julkisivupiirrokset laaditaan rakennuksen kaikista sivuista vesikaton näkyvine osineen.  Rakennetussa ympäristössä liittyminen viereisiin rakennuksiin on esitettävä riittävän laajasti.

Julkisivupiirroksissa esitetään maanpinnan ja julkisivun leikkauskohdan, räystään, vesikaton harjan tai muun ylimmän osan korkeusasemat korkeuslukuina tai korkeusmittoina maanpinnasta, vesikattopinnat ja kattokaltevuudet, ulkoseinän näkyvät rakennusosat ja pinnat kaikkine kiinteine laitteineen, pintojen, rakennusosien ja laitteiden materiaali, pintakäsittely ja väri sekä rakennuksen ulkopuolella näkyvät rakennuksen toimintaan ja ulkoasuun ja tyyliin vaikuttavat suunnitteluratkaisut.

5.2.8 Määräys
Julkisivupiirrokset laaditaan kohtisuorina projektioina. Ilmansuunta, johon julkisivu näkyy, merkitään piirrokseen. Piirroksien havainnollistamiseen soveltuu pintojen tasoeroja selkeyttävä läpikuultava varjostus. Julkisivupintojen materiaalit ja värit merkitään tekstein ja niitä voidaan tarvittaessa havainnollistaa mallein.

Ohje Selostus
Julkisivupiirrokset laaditaan yleensä samaan  mittakaavaan kuin pohja‑ ja leikkauspiirrokset.

Julkisivupiirroksessa esitetään yleensä:
·	ikkunat/ikkunajaotus, syvennykset ja ulkonemat; ovet ja portit sekä julkisivupinnan ja  rakennusosien koristelu (tarvittaessa osapiirroksin); luukut, aukot ja säleiköt (ilmanvaihtojärjestelmään kuuluviin aukkoihin ja säleikköihin merkitään ilman sisäänotto ja poisto; savunpoistoon tarkoitetut ikkunat ja luukut merkitään);
·	näkyviin jäävät pilarit ja palkit;
·	mainos‑ ja muut ulkoseinästä tai vesikaton pinnasta ulkonevat kiinteät laitteet, varusteet ja valaisimet; kiinteät aurinko suojat; ilmanvaihto‑ ja hissikonehuoneet; talotikkaat, kattotikkaat, kattosillat ja lumiesteet; lautasantennit, aurinkokerääjät; palopostit, putkistot, lauhduttimet ja muut näkyvät laitteet;
·	savupiiput ja (savupiipun korkeus tai sen huipun korkeusasema merkitään);
·	räystäslinja; 
·	sokkelilinja;
·	ulkotasot, katokset, parvekkeet; ulkoportaat ja luiskat kaiteineen ja käsijohteineen;
·	oleva maanpinta ja suunniteltu maanpinta, jos niiden korkeussuhteissa on eroa; sekä
·	aita, tukimuuri sekä rakennuksen tai rakennelman muu osa.

5.3  Lupahakemukseen liitettävät selvitykset 
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Maankäyttö‑ ja rakennusasetus 49 § 2 mom.:

Rakennuslupahakemukseen tulee liittää selvitys rakennuspaikan perustamis‑ ja pohjaolosuhteista ja tarvittaessa terveellisyydestä ja korkeusasemasta sekä näiden edellyttämästä perustamistavasta ja tarvittavista muista toimenpiteistä.
 
Maankäyttö‑ ja rakennusasetus 55 § 2 mom.:

   Rakentamista sekä rakennuksen tai sen osan purkamista koskevassa lupahakemuksessa tai ilmoituksessa on esitettävä selvitys rakennusjätteen määrästä ja laadusta sekä sen lajittelusta, jollei jätteen määrä ole vähäinen. Hakemuksessa tai ilmoituksessa on erikseen ilmoitettava terveydelle tai ympäristölle vaarallisesta rakennus- tai purkujätteestä ja sen käsittelystä.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

5.3.1 Määräys
Asetuksen tarkoittaman perustamis- ja pohjaolosuhdeselvityksen perusteella tulee voida riittävästi varmistua rakennuspaikan yleisestä teknisestä soveltuvuudesta rakentamiseen, perustamistavan asianmukaisuudesta, rakennuspaikan maaperän terveellisyydestä sekä rakennuspaikasta muutoin rakentamiseen johtuvista seikoista.

Ohje Selostus
Perustamis- ja pohjaolosuhdeselvitys riippuu rakennuspaikan olosuhteista ja hankkeen ominaisuuksista. Perustiedot pohjaolosuhteista käsittävät maaperän laadun, pohjaveden korkeuden vaihtelun, tulvavesikorkeuden ja sade‑ ja viemärivesien padotuskorkeuden. Selvityksenä on yleensä pohjatutkimus. Pienehkössä rakennuskohteessa ja helpoissa maaperäolosuhteissa voi selvityksenä olla pääpiirustuksien pohja- ja leikkauspiirustuksissa esitetyt maaperätiedot.  
Rakennuspaikan terveellisyyden osoittaminen voi edellyttää selvitystä esim. mahdollisesta radonin esiintymisestä, maaperän saastumisesta, pohjavesien pilaantumisesta.
Selostus
Pohjarakentamisesta ja varotoimista on määräys RakMK A1, 5.4.1 sekä määräyksiä RakMk B3:ssa. Työmaan rakennus- ja purkujätteen käsittelystä on määräys RakMK A1, 13.1.

5.3.2 Määräys
Asetuksen tarkoittaman rakennusjäteselvityksen perusteella tulee voida riittävästi varmistua rakennusjätteen huomioon ottamisesta suunnittelussa ja jätteen käsittelemistä koskevien toimintavelvoitteiden toteutumisesta rakennustyön aikana.
Ohje Selostus
Rakennusjäteselvityksessä esitetään yleensä:
·	toimenpiteet  rakennusjätteen syntymisen ehkäisemiseksi ja käyttökelpoisten rakennusosien hyödyntämiseksi;
·	toimenpiteet ympäristö- ja terveysriskien välttämiseksi; sekä
·	ylijäämämassojen käyttö ja jätteiden muu loppusijoitus.
Selostus
Valtioneuvoston päätöksessä rakennusjätteistä (295/1997) on annettu määräyksiä rakennusjätteen määrän ja haitallisuuden vähentämisestä sekä talteenoton ja hyödyntämisen järjestämisestä.

Valtioneuvoston päätöksessä rakennustyön turvallisuudesta (629/1994) on annettu myös määräyksiä purkujätteen käsittelystä purkutyön turvallisuuden kannalta. 
5.3.3 Määräys
Rakennuslupaa haettaessa on hakemukseen liitettävä rakennuksen energiaselvitys. Energiaselvitys on päivitettävä ja pääsuunnittelijan on varmennettava se ennen rakennuksen käyttöönottoa.

		Selostus
Energiaselvityksestä on määräys RakMK   D3 4.1 Energiaselvitys 

_________________________________________________________________________________________
Maankäyttö‑ ja rakennuslaki 131 § 1 mom.:

---- Hakijalta voidaan tarvittaessa edellyttää muutakin hakemuksen ratkaisemiseksi tarpeellista selvitystä.
----------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

5.3.4 3Määräys
Jos rakentamiselle asetettujen vaatimusten täyttyminen ei riittävästi selviä pääpiirustuksista,  rakennusvalvontaviranomaisen tulee edellyttää hakemuksen ratkaisemista varten tarvittavaa lisäselvitystä.

Ohje Selostus
Hakemuksen ratkaisemiseksi  tarvittavia selvityksiä voivat olla esimerkiksi: 
·	selvitys liittymisestä ympäröivään rakennuskantaan, myös naapurikiinteistöjen rakennuksiin (esim. katujulkisivukaaviona);
·	julkisivujen värityssuunnitelma;
·	selvitys tontin tai rakennuspaikan pintavesien käsittelystä;
·	selvitys pihan ja istutuksien järjestelyistä;
·	selvitys rakenteiden kokoisvakavuudesta ja lujuudesta;
·	selvitys rakennuksen kosteusteknisestä toimivuudesta;
					          ·	selvitys rakennuksen ääniteknisestä toimivuudesta;
·	valaistustekninen selvitys
·	selvitys sisäilmastotavoitteista ja niihin vaikuttavista tekijöistä;
·		paloturvallisuussuunnitelma (uloskäytävät henkilömäärälaskelmineen, varatiet, poistumisreitit, pelastus- ja sammutusjärjestelyt yms.)
·	liikkumis‑ ja toimimisesteettömyysselvitys  (kulkureitit ja tasoerojen järjestelyt tontin tai rakennuspaikan rajalta ja autopaikoilta rakennukseen ja sen eri tasoille kaaviomaisesti esitettyinä asemapiirroksessa tai  pihasuunnitelmassa sekä pohjapiirroksissa esim. näiden pienennöksissä);
·	kerrosalaselvitys (laskelman ohella kerrosalaan luettavat tilat kaaviomaisesti esitettyinä esim. pohjapiirrosten pienennöksille); 
·	väestönsuojasuunnitelma			
·	rakennukseen tai sen osaan kohdistuva kuntotutkimus, jos kyseessä on korjaus‑ ja muutostyö;    
·	rakennustaiteellisesti tai kulttuurihistoriallisesti  arvokkaan rakennuksen  korjausrakentamishankkeessa rakennushistoriallinen selvitys; sekä
· 	selvitys kiinteistön jätehuollon järjestämisestä.

5.4 Erityissuunnitelmat ja selvitykset

--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------
Maankäyttö‑ ja rakennuslaki 134 § 3 mom.:

	Rakennusluvassa voidaan määrätä erityissuunnitelmien laatimisesta ja toimittamisesta rakennusvalvontaviranomaiselle.
‑ ‑ ‑ ‑
Maankäyttö‑ ja rakennusasetus 49 § 3 mom.:

	 Rakennusluvassa, aloituskokouksessa tai erityisestä syystä rakennustyön aikana määrätään erityissuunnitelmien ja selvitysten toimittamisesta kunnan rakennusvalvontaviranomaiselle. Tämä ei kuitenkaan ole tarpeen, jos on kysymys pienehköstä, rakenteiltaan ja teknisiltä ominaisuuksiltaan yksinkertaisesta rakennuksesta.
--------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------------

5.4.1 Määräys
Tarvittavia erityissuunnitelmia ovat useimmiten rakennesuunnitelmat sekä ilmanvaihto‑ ja kiinteistön vesi‑ ja viemärilaitteistosuunnitelmat. Erityissuunnitelmien tarvetta harkittaessa on kuitenkin aina otettava huomioon olosuhteista sekä rakennuksen tai sen ympäristön käyttötarkoituksesta ja käyttäjämäärästä johtuvat vaatimukset.

5.4.2 Määräys
Rakennepiirustuksissa ja rakennelaskelmissa tulee osoittaa kantavien rakenteiden lujuus ja vakaus sekä mitat työn suoritusta varten. Rakennepiirustuksista tulee selvitä rakenteiden lämmön, kosteuden, veden eristyksen ja vedenpaineen sekä äänen ja tärinän eristyksen ratkaisut. Korjaussuunnitelmassa tulee riittävässä laajuudessa esittää käyttöön jäävät rakenteet ja niiden toimivuus. Suunnitelmassa esitetään myös purettavat rakenteet.

Ohje Selostus
Rakennepiirustuksiin kuuluvat yleensä paalutus‑,  perustus‑, taso‑, vesikatto‑, leikkaus‑, rakenneosa‑ ja yksityis‑kohtapiirustukset sekä elementtien valmistus‑, asennus‑ ja sijoituspiirustukset.

					         Rakennepiirustuksissa esitetään yleensä
·	rakennuksen perustaminen
·	rakenteet ja niiden sijoitus tunnuksineen, mitat  ja yksityiskohdat, kuten raudoitukset, kiinnitykset, liitokset, reiät, työsaumat ja heikennykset;
·	rakenteiden ja niiden materiaalien ominaisuudet kantavuuden, äänen-, lämmön-, kosteuden- ja vedeneristyksen, paloturvallisuuden, energiatehokkuuden ja säilyvyyden suhteen; sekä
·	henkilöturvallisuuden kannalta merkittävien kaiteiden, suojarakenteiden, tikkaiden, kattosiltojen yms. rakenne.

Rakennesuunnitelmaan liittyviä selvityksiä ovat esimerkiksi:
·	pohjatutkimus;
·	geotekniset mitoitusperusteet; sekä
·	rakennelaskelmat, joissa esitetään varsinaisten laskelmien lisäksi mitoitusperusteet, rakennemalli, kuormitustapaukset, vakavuustarkastelut sekä tarvittaessa selvitys käytetyistä atk‑ohjelmista tms. laskentaperusteista.

5.4.3 Määräys
Rakennesuunnitelmaan kuuluu yleensä pohjarakennesuunnitelma.  Suunnitelmassa tulee osoittaa  myös pohjarakennustyön ja valmiiden rakenteiden vaikutus rakennuspaikan ympäristöön sekä  vaara‑ ja haittavaikutusten estäminen.

Pohjarakennesuunnitelman yksityiskohtaisuuden tulee vastata kohteen pohjasuhteiden, rakenteiden ja käytettävien työmenetelmien vaatimuksia.
Ohje Selostus
Pohjarakennesuunnitelmassa esitetään yleensä:
·	perustan käsittely, perustusrakenteet, muut pysyvät pohjarakenteet ja tarvittaessa lähirakenteiden suojaamis‑ ja vahvistamistavat;
·	maarakenteet;
·	routasuojaus;
·	kuivana pito; 
·	kaivannot;
·	rakennuksen liittyminen putkijohtoihin ja pihaan; sekä
·	putkijohtojen ja pihan rakentaminen,

Korjausrakentamisen perustaksi selvitetään olemassa olevat pohjarakenteet ja niiden kunto.

5.4.4 Määräys
Ilmanvaihtosuunnitelmasta tulee ilmetä sisäilmaston tavoitearvot, ilmanvaihdon järjestäminen ja toiminta kanavineen, laitteineen ja mitoituksineen. 

Ohje Selostus
Ilmanvaihtopiirustuksiin (iv‑piirustukset) kuuluvat yleensä taso‑, leikkaus‑ ja tarvittavat yksityiskohtapiirustukset. Piirustuksiin liittyvät toiminta‑ ja säätökaaviot sekä laiteluettelot. 

Piirustuksissa esitetään yleensä ilmanvaihtolaitoksen sekä  painovoimaisen ilmanvaihdon järjestelmään kuuluvien tarvittavien 
·	rakenteelliseen paloturvallisuuteen liittyvät ratkaisut, kuten palo-osastoinnit;
· 	kanavien ja laitteiden sijoitus, eristys, mitoitus ja tiiviysluokka; sekä
·  	laitteiden puhdistettavuus ja puhdistusluukut.  

Toiminta‑ ja säätökaavioissa esitetään yleensä
·	ilmanvaihtojärjestelmän toimintakaavio 
	ja ‑selostus;
·	ilmanvaihtojärjestelmän ja -laitteiden toiminta eri 
	vuodenaikoina kuormituksen vaihdellessa; sekä
·	ilmanvaihtolaitteiden äänitasot.

5.4.5 Määräys 
Kiinteistön vesi‑ ja viemärilaitteistosuunnitelmasta (kvv ‑piirustukset) tulee ilmetä kiinteistön vesi‑ ja viemäröintijärjestelmät ja niiden toiminta laitteineen, varusteineen ja mitoituksineen.

					       Ohje Selostus
Kiinteistön vesi‑ ja viemärilaitteistopiirustuksiin (kvv ‑piirustukset) kuuluvat yleensä kvv ‑asemapiirustus, taso‑, leikkaus‑ ja tarvittavat yksityiskohtapiirustukset. Piirustuksiin liittyy linjakaavioita.

·	Kvv ‑asemapiirustuksessa esitetään yleensä tonttivesijohdot ja tonttiviemärit yleisen verkoston liitoskohtaan saakka ja verkostojen ulkopuolella riittävässä laajuudessa, kiinteistön alueella olevat muut vesi‑ ja viemärijohdot, kaivot, puhdistusputket, erottimet ja pumppaamot  tms., vesimittarin sijainti. Vesihuoltolaitoksen verkoston ulkopuolella esitetään lisäksi vedenottamon sijainti, jätevesien käsittely sekä puhdistettujen jätevesien purkupaikka. 
·	Tasopiirustuksissa ja tarvittavissa leikkauspiirustuksissa esitetään yleensä vesijohdot, viemärit , vesi‑ ja viemäripisteet, vesi‑ ja viemäriliitäntöjä tarvitsevat laitteet ja varusteet (pumppaamot, erottimet tms.), vesimittarin sijainti.
·	Piirustuksissa esitetään yleensä myös eristykset , vuotojen havaittavuus ja lämmityskaapelit (sijoitus, koot, tilantarpeet,  materiaalit ja korkeusasemat).
·	Linjakaavioissa esitetään yleensä tasojen korkeusasemat, vesijohtokalusteiden normivirtaamat ja painehäviöt, putkistot varusteineen, viemäripisteet ja normivirtaamat sekä vesi‑ ja viemärijohtojen mitoitus.
		Yksi‑ tai kaksikerroksisessa asuinrakennuksessa edellä mainitut seikat voidaan esittää linjakaavioiden sijasta tasopiirustuksissa.

5.4.6 Määräys
Lämmityslaitesuunnitelmasta tulee ilmetä lämmityksen järjestäminen ja toiminta laitteineen, varusteineen ja mitoituksineen.              
					     Ohje  Selostus
Lämmityslaitepiirustuksiin kuuluvat yleensä taso‑, leikkaus‑ ja tarvittavat yksityiskohtapiirustukset. Piirustuksiin liittyy toiminta‑, säätö‑ ja linjakaavioita.

Piirustuksissa ja laskelmissa esitetään yleensä lämmitysjärjestelmien:
•	sijoitus ja tilantarve sekä mitoitus;
•	energiantarve‑ ja tehontarvelaskelmat; sekä
•	lämmityslaitteiden äänitasolaskelmat.

Toiminta‑ ja säätökaavioissa esitetään yleensä
·	lämmityslaitoksen ja laitteiden toiminta eri sää‑ ja kuormitusolosuhteissa

5.4.7 Määräys
Piha- ja istutussuunnitelmasta tulee ilmetä tarpeen mukaan rakennuksen ympäristön toiminnot tontilla (mm. pelastustiet, pysäköinti, oleskelualueet), säilytettävän kasvillisuuden käsittely, pintavesien käsittely ja kuivausjärjestelmät, pinnan tasaus sekä pääpiirteissään pintarakenteet, kasvillisuus ja kasvualusta, kalusteet, varusteet ja valaistus.

5.4.8 7Määräys
Muiden kuin kohdissa 5.4.1 ‑ 5.4.7 6käsiteltyjen erityissuunnitelmien ja selvitysten tarpeeseen vaikuttavat rakennuksen ja tilojen poikkeukselliset kuormitukset ja palokuormat, suunnittelu‑, laskenta‑ ja mitoitusmenetelmien vaatimukset, korostettu rakennuspaikan olosuhteiden ja  ympäristön huomioon ottamisen tarve tai tavallisesta poikkeava suunnitteluratkaisu taikka muu näihin verrattava hankkeen vaativuustasoa lisäävä seikka. 

Ohje Selostus
Muita hankkeen laadusta ja erityispiirteistä riippuen tarvittavia erityissuunnitelmia ja selvityksiä voivat olla mm.:
·	radontekninen suunnitelma;
·	kalliorakentamistekninen suunnitelma;
·	suunnitelma rakennuksen lämpö‑, kosteus‑ ja ääniteknisestä sekä valaistusteknisestä toimivuudesta, joka sisältää tarvittavat selvitykset ja piirrokset esimerkiksi alapohjien ja märkätilojen rakenteista kosteuden‑ ja veden‑eristyksineen tai välipohjien, seinien ja rakennuksen vaipan ääneneristävyydestä;
·	paloturvallisuusselvitys (suunnittelun perusteet, käytetyt mallit ja saadut tulokset);
·	suunnitelma paloilmoitinjärjestelmistä ja koneellisesta savunpoistosta;
·	merkki‑ ja turvavalaistussuunnitelma;
·	sammutusautomatiikkasuunnitelma; 
·	rakennusautomaatiosuunnitelma; sekä
·	valaistussuunnitelma.