VAASAN KIHLAKUNNAN
SYYTTÄJÄNVIRASTO
Pl 255, 65101 Vaasa
Puh. 010 36 26800
Fax  010 36 26820

OIKEUSMINISTERIÖ

Vaasa	26.4.2006
Asia	PYYDETTY LAUSUNTO
Viite	Lausuntopyyntö OM 15/42/2005; tulliselvitysrikokset

Viitekohdan tarkoittamassa asiassa Vaasan kihlakunnan syyttäjänvirasto lausuu seuraavaa:

1. Yhtyminen eriävään mielipiteeseen

Virasto yhtyy periaatteellisella tasolla oikeastaan kaikilta osin siihen, mitä mietinnön eriävässä mielipiteessä on lausuttu. Mietinnön tekstin taustalta heijastuu koko ajan ajatus siitä, että käytännössä tulliselvitysrikoksella pyritään kriminalisoimaan arvonlisäveropetoksen esiaste. Näin pistemäisiä tavoitteita varten ei pitäisi luoda uusia kriminalisointeja vaan pyrkiä täsmentämään voimassa olevaa rikoslainsäädäntöä. 

Lisäksi tapauksesta KKO 2004:56 vedetään liian pitkälle meneviä johtopäätöksiä tutkinnan mielekkyyden osalta. Eriävässä mielipiteessä aivan oikein korostetaan, että veropetosepäilyn enempi tutkimatta jättäminen johtaa siihen, ettei veroakaan yleensä määrätä. Tulliselvitysrikokseen ei puolestaan lainkaan liity asianomistaja-asemaa mistään rikosperusteisista vahingonkorvauksista puhumattakaan.

On tietysti selvää, ettei väärien tietojen antamista viranomaisille pidä suosia. Mikäli väärän tiedon antaminen ei kuitenkaan todistettavasti liity sellaiseen muuhun tekoon, joka on jo muualla säädetty rangaistavaksi, saattaisi voimassa oleva laki kuitenkin riittää. Ainakaan nyt esitetyillä perusteilla ei tulisi säätää törkeää tulliselvitysrikosta koskevaa tunnusmerkistöä.

2. Yksityiskohtia

Esityksessä todetaan sivulla 27, että tutkinnassa tai jopa syyteharkinnan aikana voisi rikosnimike muuttua joksikin veropetosrikoksen nimikkeeksi. Tässä yhteydessä on muistutettava siitä, että veropetosrikoksessa on esitutkinnassa välttämätöntä selvittää vältetyn veron määrä ja kuulla asianomaista veronsaajan edustajaa asianomistajana. On vaikea nähdä, että tulliselvitysrikos voisi tätä taustaa vasten enää syyteharkinnassa kääntyä veropetokseksi, jos tätä koskevaa rikosepäilyä ei ole edes tutkittu.

Mietinnössä korostetaan useissa kohdin tulliselvitysrikosten toissijaisuutta. Sivulla 39 todetaan, että mm. rikoslain 33 luvun väärennysrikoksetkin syrjäyttävät tulliselvitysrikoksen. Tämä ei kuitenkaan mitenkään ilmene ehdotetusta lakiteksistä, jossa on vain kvalifioitu toissijaisuuslauseke: ainostaan ehdotetussa pykälässä nimenomaan mainitut kriminalisoinnit syrjäyttävät tulliselvitysrikoksen. Muutoin asia ratkeaa yleisten konkurrenssioppien mukaan ja tässä katsannossa väärennys ei suinkaan syrjäytä ehdotettua tulliselvitysrikosta, joka voidaan tehdä joko väärennetyllä asiakirjalla tai muuten.

Mikäli törkeä tekomuoto säädetään, pitäisi kvalifiointiperustelistan karsimista harkita. Suunnitelmallisuus ja järjestäyminen ovat jo rikoslain 6 luvun 5 § mukaisia rangaistuksen koventamisperusteita. Toisaalta on muutoinkaan vaikea nähdä, mikä muu kuin tavaran arvo tosiasiassa kvalifioi teon; oikeastaan kysymys on siitä, että juuri kukaan ei jaksa erityisen suunnitelmallisesti tai järjestäytyneesti tehtailla pikkujuttuja, vaan sanotuissa oloissa on yleensä aina kysymys suuremman mittakaavan jutuista. Edellä sanotut suunnitelmallisuuteen ja järjestäytymiseen nojautuvat kvalifiointiperusteet voitaisiin aivan hyvin jättää listalta pois ja riittävää olisi tältä osin koventamisperusteen soveltaminen rangaistuksen mittaamisessa. 

Mikko Jaatinen
Vaasan johtava kihlakunnansyyttäjä