LAUSUNTO
				18.4.2006		Dnro 19/62/06

Oikeusministeriö
PL 25
00023 Valtioneuvosto

Tulliselvitysrikoksia koskeva lainsäädäntö

	Valtakunnansyyttäjänvirastolta pyydettynä lausuntona oikeusministeriön työryhmämietinnöstä 2006:3 tulliselvitysrikoksia koskevasta lainsäädännöstä lausun seuraavaa:

Esitys uusista tulliselvitysrikoksia koskevista säännöksistä on kokonaisuutena tarkastellen tarpeellinen ja kannatettava. Tällä hetkellä voimassa oleva lainsäädäntö ei anna riittäviä mahdollisuuksia puuttua mm. maahantuontivaiheessa annettuihin vääriin tietoihin, kauttakuljetusten ns. petosriskeille alttiista tavaroista vaadittaviin vakuuksiin kohdistuviin väärinkäytöksiin eikä lainkaan edellytyksiä toimenpiteisiin koskien ns. kaksoislaskutusta Venäjän kaupassa. 

Ehdotuksen yksityiskohtien osalta esitän kuitenkin muutamia lähinnä rikoslainsäädännön perussystematiikkaan nojautuvia huomioita esitetyistä rangaistussäännöksistä.

1. Tulliselvitysrikos RL 46a luku 1 §

	+	Albertinkatu 25 A  PL 333	(	Puh 010 362 0800
	00181  HELSINKI	Fax 010 362 0888
Rangaistussäännöksen tueksi esitetyissä kriminalisointiperusteissa säännöksen tarve sidotaan vahvasti veropetossäännöksen soveltamisessa esiintyneisiin ongelmiin. Havaittaessa maahantuontivaiheessa tullille annetun vääriä tietoja voi olla vielä varsin vaikeaa osoittaa, mikä olisi ollut epäiltyjen menettelyn viimekätinen tarkoitus ja lopputulos verotuksen kannalta tarkasteltuna. Kuitenkin jo tapahtunut väärien tietojen antaminen tulliviranomaisille on selvästi moitittavaa ja sen tulisi olla myös rikosoikeudellisesti rangaistavaa. Tämän vuoksi on hyväksyttävä ja perusteltu lähtökohta, että tulliselvitysrikos täydentäisi veropetossäännöstä ja olisi toissijainen siihen verrattuna niissä tilanteissa, joissa veron välttäminen tai sen yrittäminen voidaan näyttää. 

Kun näiden säännösten välinen sidos on näin vahva, voidaan ehdotukselta edellyttää yksityiskohtaisempia perusteluja siitä, miksi toissijainen tulliselvitysrikos tulisi säätää rangaistavaksi myös tuottamuksellisena. Veropetos on rangaistava ainoastaan tahallisena. Tiettyä kriminaalipoliittista tarvetta saattaa olla kriminalisoida myös veropetos törkeästä tuottamuksesta tehtynä, mutta tätä vaihtoehtoa ei mietinnössä ole ymmärrettävistä syistä arvioitu. Jatkovalmistelussa näiden säännösten välistä suhdetta olisi syytä tarkastella vielä tarkemmin. Sanottu pätee osittain myös säännöstely- ja salakuljetusrikoksiin, mutta kriminalisointiperusteiden yhteys näihin rikoksiin ei ole yhtä kiinteä. 

2. Törkeä tulliselvitysrikos RL 46a luku 2 §

Rikoslain yleisestä systematiikasta poikkeavaa ja siihen huonosti sopivaa olisi, että kvalifioitu tekomuoto olisi rangaistava myös tuottamuksellisena. Kvalifiointiperusteista voisi käytännössä vain 1-kohdassa tarkoitettu ylipäätään tulla kysymykseen törkeästä tuottamuksesta tehtynä. Törkeän tulliselvitysrikoksen tulisi edellyttää tahallisuutta siinäkin tapauksessa, että perustekomuoto on rangaistava myös tuottamuksellisena.

3. Oikeushenkilön rangaistusvastuu RL 46a luku 4 §

Tämän säännöksen osalta ei ehdotuksessa puolestaan ole esitetty riittäviä perusteita sille, ettei oikeushenkilön rangaistusvastuu koskisi tulliselvitysrikoksen perustekomuotoa. Tämän tulisi kuitenkin olla sääntelyn lähtökohta. Oikeushenkilön rangaistusvastuulla tavoiteltavat preventiohyödyt liittynevät yhtä olennaisesti myös perustekomuodon mukaisiin menettelyihin. Sääntelyllä on perusteltua yrittää vaikuttaa alan toimintakulttuuriin myöskin perustekomuodon täyttävien ja usein esiintyvien tekojen osalta, ei ainoastaan erityisen suuria taloudellisia arvoja koskevien suunnitelmallisten tekojen osalta. 

Toimenpiteistä luopumista koskevat säännökset antavat riittävät mahdollisuudet harkita tapauskohtaisesti yhteisösakon vaatimisen tarkoituksenmukaisuutta. Tämän osoittaa myös nykyinen oikeushenkilön rangaistusvastuuta koskeva hyvin rajoittunut oikeuskäytäntö.

4. Käteisen rahan tuonti ja vienti

Mietinnössä on viitattu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseen 1889/2005 yhteisön alueelle tuotavan tai sieltä vietävän käteisrahan valvonnasta. Kun jäsenvaltioiden tulee ilmoittaa kansallisista seuraamuksista viimeistään vasta 15.6.2007, ei mietinnössä ole tarkemmin käsitelty ehdotettujen säännösten soveltuvuutta käteisrahan yhteisöön tuontiin ja sieltä vientiin. Estettä tällaiseen arviointiin ei kuitenkaan ole. Ehdotetut säännökset kattaisivat ilmeisesti hyvin nämä soveltamistilanteet ja esitöissä tulisi jo nyt kiinnittää näihin seikkoihin huomiota. 

5. Kauttakuljetuksen vakuusmaksut

Esitöiden huomattavan oikeuskäytäntöä ohjaavan merkityksen vuoksi niissä tulisi nimenomaisesti käsitellä myös ehdotettujen säännösten soveltuvuutta tullikoodeksin ja sen soveltamisasetuksen nojalla ns. petosriskeille alttiiden tavaroiden kauttakulkukuljetuksista kannattavaa, tulleja ja veroja vastaavaa vakuutta koskeviin rikoksiin. Säännökset soveltunevat näihin tilanteisiin, mutta jatkovalmistelussa tätä kysymystä tulisi tarkentaa. 

Jatkovalmistelussa olisi syytä myös laajemminkin harkita mitä lainsäädäntötoimenpiteitä ns. kaksoislaskutukseen tehokkaasti puuttuminen edellyttäisi. Näissä teoissa ei yleensä ole kysymys väärennysrikosten edellyttämin tavoin asiakirjan oikeaperäisyysvirheistä ja virheelliset asiakirjat esitetään yleensä ulkomaan tulliviranomaisille. Näin ollen rikosoikeudellinen vastuu tulisi pystyä muutoin kohdentamaan myös tällaisten asiakirjojen laatimiseen. 

	

Apulaisvaltakunnansyyttäjä   Jorma Kalske

	Valtionsyyttäjä	        Pekka Koponen