OIKEUSHALLINNON HENKILÖKUNTA OHK ry
PERSONALFÖRENINGEN vid JUSTITIEFÖRVALTNINGEN PJF rf

					20.6.2007

Oikeusministeriö

PL 25
00023 VALTIONEUVOSTO

Viite:		Lausunnon antaminen oikeusapulainsäädännön muutostarpeita
		koskevasta työryhmän mietinnöstä. 

Oikeushallinnon Henkilökunta OHK ry / Personalföreningen vid
Justitieförvaltningen PJF rf (myöhemmin OHK ry) esittää lausuntonaan  seuraavaa:

Muutostarpeissa on huomioitu pääkaupunkiseudun asiakasmäärien ruuhkaisuus ja ajateltu esim. oikeusapupäätösten keskittämistä ruuhkaisesta Etelä-Suomesta pienemmille paikkakunnille etenkin Pohjois-Suomeen.  	 
On muistettava, että ruuhkaa eivät aiheuta oikeusapupäätösten laatiminen yksityisille avustajille vaan asiakasmäärät julkisille oikeusavustajille. 
Oikeusapupäätökset on kyetty tekemään viivytyksittä myös Etelä-Suomen
oikeusaputoimistoissa.
Oikeusapupäätösten laatiminen on yksi kriteeri vaativuusluokka 8 kohdalla,
2/3 työajasta oikeusapupäätösten laatimiseen sijoittaa henkilön vaativuus-
luokkatasoon Y8.  

Muutamissa oikeusaputoimistoissa on eräille sihteereille keskitetty 
oikeusapupäätösten laatiminen ja nyt kaavailtu siirto “väljempiin”
toimistoihin veisi nämä oikeusapupäätökset pois ja aiheuttaisi ehkä myös
vaativuustason mahdollisen alenemisen tasolle Y7.  Näin ei kuitenkaan
saa tapahtua, koska oikeusapusihteerin työnkuvaan kuuluu oikeusapupäätösten laatimisen lisäksi muita vaativia tehtäviä.

Oikeusapusihteerin työnkuvaa tulisi tarkistaa, mikäli vaativuusluokka
Y8 perustuu edelleen siihen, että sihteerin työajasta 2/3 menee oikeusapupäätösten laatimisiin.

Lisäksi on huomioitava tieto/taito, mikä on henkilöillä, jotka ovat päätöksiä tehneet lukuisia määriä, verrattuna henkilöihin, jotka eivät ole tehneet niitä vastaavassa määrin. 
Epävarmuus päätösten tekemisessä tulee aiheuttamaan tarkistustoimen-	piteitä runsaasti ja kuormittaa siten oikeusavustajia.
Edelleen on huomioitava se joustovara kiireisten päätösten tekemiseen,
mikä löytyy suurimmissa toimistoissa. Yksityiset avustajat käyvät
useinkin pyytämässä oikeusapupäätöstä samana päivänä olevaan 
oikeudenkäyntiin.

Oikeusapupäätökset eivät saisi olla muutaman toimiston toimistohenkilö-
kunnan päätyönä.  Huomioitavaa on se, että vähimmillään oikeusapu-
päätöksiä on tehty pienimmissä toimistoissa alle 50 kpl vuodessa ja näissä
toimistoissa ei voi olla niin laajaa kokemukseen perustuvaa tietotaitoa, 
asiakkaan paikallistuntemusta eikä voimavaroja päätösten tekemiseen
kuin suurimmissa toimistoissa, joissa päätöksiä on tehty huomattavasti enemmän. Vuonna 2006 esim. Espoon oikeusaputoimistossa tehtiin yli 3000 oikeusapupäätöstä.

Valtakunnallisella tasolla kaikissa toimistossa tulee säilyttää tieto ja taito
oikeusapupäätösten laatimiseen. Muutoin saattaa olla vaarana, että 
yhdenmukaisuus oikeusavun myöntämiselle julkisten oikeusavustajien
asiakkaiden/yksityistä avustajaa käyttävien asiakkaiden välillä muuttuu.

Kielteisten oikeusapupäätösten laatiminen oikeusapusihteerin vastuulla
on hyvä muutosehdotus, koska oikeusapusihteerien tieto/taito on riittävä
myös kielteisten oikeusapupäätösten tekemiseen.

Oikeusavun hakijan  tulo- ja varallisuustietojen selvittämisen osalta 	on huomioitava se, että useinkin saatetaan joutua laatimaan
oikeusapupäätöksiä pitkältä aikaväliltä takautuvasti.
Hakijan viimeksi vahvistetut verotustiedot eivät aina läheskään kerro totuutta hakijan tuloista, koska taloudellinen tilanne saattaa nopeallakin aikavälillä muuttua oleellisesti. Näin ollen pelkät vahvistetut verotustiedot eivät ole riittävät, vaan sihteeri joutuu pyytämään edelleen tulotietojen selvittämiseksi asiakasta toimittamaan paljonkin erilaista asiapaperia ao. asiassa.

Mikäli oikeusapumaksua ei perittäisi alle 650/550 euron käyttövaralla, 
säästyisi sekä oikeusaputoimistojen että oikeushallinnon palvelukeskuksen
työtä esim. laskutuksen osalta.

Kaikenkaikkiaan sähköiseen asiointiin siirtyminen ja oikeusavun talou-
dellisten edellytysten selvittäminen verotustiedoista vähentää työtä.
Sähköiseen asiointiin siirtyminen aiheuttaa lisäkustannuksia, jotka on
suunniteltu saatavan takaisin säästyneinä henkilötyövuosina. 	

Oikeusaputoimistoja ollaan yhdistämässä hallinnollisesti, sivutoimistoja
yhdistetään päätoimistoihin ja sivuvastaanottoja lakkautetaan.  Tällöin tulee huomioida vastaanottavan viraston toimitilat, että ne ovat riittävät ja asianmukaiset ja siirtyvä henkilöstö kokee itsensä yhdeksi osaksi suurempaa hallinnollista yksikköä.
Näin edesautetaan työhyvinvointia ja työmotivaatiota henkilöstön keskuu-
dessa ja sillä saattaisi olla vaikutusta myös sairaspoissaolojen määrään.

Mietinnössä ehdotetut muutokset ovat tarpeellisia ja asianmukaisia.
Ne tulevat helpottamaan työtä oikeusaputoimistoissa, tuomioistuimissa
ja palvelukeskuksissa. Vaikutukset oikeusaputoimistojen sihteereiden työhön ja  lukumäärään jäävät nähtäväksi, mikäli kaikki muutosehdotukset tulevat toteutumaan.

Tuija Heino				Marita Kolu
puheenjohtaja			sihteeri