TURUN HOVIOIKEUS
28. päivänä kesäkuuta 2007

Oikeusministeriön lausuntopyyntö oikeusapulainsäädännön muutostarpeita koskevasta työryhmän mietinnöstä ( Oikeusministeriön 14.5.2007 päivätty kirje OM/5/33/2006 )

Hovioikeus on lausunnossaan käsitellyt ensiksi työryhmän ehdotuksia palkkioperusteiden uudistamiseksi. Tämän jälkeen hovioikeus lausuu käsityksensä muista työryhmän esittämistä lainmuutoksista.

1. Palkkioperusteet

1. Työryhmän mietinnössä on selostettu ytimekkäästi tuomioistuinten kannalta nykyisiin palkkiosäännöksiin liittyvät haittatekijät. Hovioikeuden käsityksen mukaan työryhmän ehdotukset palkkioperusteiden yksinkertaistamiseksi ovat omiaan aikaansaamaan työnsäästöä palkkioita määrättäessä. Hovioikeuden arvion mukaan nämä uudistukset merkitsevät parannusta ennen kaikkea käräjäoikeuksien toiminnassa. 

2. Hovioikeus on samaa mieltä työryhmän kanssa siitä, että palkkioiden määrääminen tapahtuu edelleen tuomioistuimissa. Asian ratkaissut tuomioistuin esimerkiksi tietää, miten oikeudenkäyntiavustaja on suorittanut tehtävänsä ja sillä on parhaat edellytykset arvioida, miten paljon valmisteluun on hyväksyttävästi käytetty aikaa.  

3.Työryhmän ehdotuksen mukaan palkkio maksetaan lähtökohtaisesti valmistautumiseen, suulliseen käsittelyyn ja hyvitettävään matka-aikaan kuluneen ajan perusteella. Kultakin käräjäoikeudessa tai hovioikeudessa toimitettavasta pääkäsittelystä määrättäisiin esityksen mukaan kiinteä  vähimmäispalkkio. Vaikka vähimmäispalkkion omaksuminen monimutkaistaa palkkion määräämistä jonkin verran, hovioikeus kannattaa ehdotettuja säännöksiä.  Hovioikeuden arvion mukaan esitetyt säännökset ovat omiaan vähentämään palkkion suuruutta koskevia valituksia.

Hovioikeuden mielestä käräjäoikeuden osalta ehdotettu jako yhtäältä riita- ja hakemusasioihin sekä toisaalta rikosasioihin voitaisiin omaksua myös hovioikeudessa. Hovioikeuden käsityksen mukaan
työryhmän ehdotus käräjäoikeuden osalta perustuu siihen, että ainakin laajat riita-asiat ovat juridisesti ja siis myös asianajollisesti yleensä hankalampia kuin rikosasiat. Hovioikeuden tutkittavaksi saatetussa käräjäoikeudessa laajana riita-asiana vireilläolleessa asiassa vähimmäispalkkio voisi olla korkeampi kuin rikosjutuissa.

4. Hovioikeus kannattaa työryhmän esityksiä tuntipalkkion korottamiseksi. Nykyiset palkkiot ovat hovioikeuden näkemyksen mukaan pahasti jälkeenjääneitä yleiseen kustannuskehitykseen verrattuna. Hovioikeus kannattaa myös ehdotusta matka-ajalta suoritettavan tuntipalkkion muuttamisesta samansuuruiseksi kuin asiaan valmistautumisesta ja istunnosta maksettava hyvitys.

5 Hovioikeus kannattaa työryhmän ehdottamaa sähköisen asiointijärjestelmän luomista. Kokemuksen puuttuessa hovioikeudella ei ole mahdollisuuksia ottaa kantaa siihen, aikaansaako tällainen järjestelmä todellista työnsäästöä itse tuomitsemistoiminnassa. Epäselväksi varsinaisen tuomitsemisen kannalta jää se, miksi esitetty erillinen palkkiopäätös säästäisi tuomarin aikaa ja vaivaa. Palkkiosta voitaisiin hovioikeuden mielestä edelleenkin päättää tuomiolauselmassa. Toimistohenkilökunta voisi siirtää palkkion maksamista varten tarpeelliset tiedot uuteen sähköiseen järjestelmään. Hovioikeus ei myöskään pidä tarpeellisena, että istunnon puheenjohtaja tarkastaisi hänelle sähköisesti lähetyt maksatustiedot. Ainakaan Turun hovioikeudessa ei lainkäyttöhenkilöstö tarkasta maksuun toimitettavia tietoja. Tämä järjestelmä on hovioikeudessa toiminut hyvin, virheitä ei tiedoissa ole ollut. 

6. Hovioikeus lähtee siitä, että palkkiosta päättäminen on edelleen ratkaisukokoonpanon eikä vain sen puheenjohtajan asiana. ( Työryhmän mietinnössä sivulla 22 selostetusta alatyöryhmän kannanotosta voi saada toisenlaisen käsityksen. )

7. Työryhmä on ottanut kantaa myös siihen, miten avustajan palkkio määrätään, kun hänellä on samassa asiassa kaksi tai useampi päämies. Nykyisen säännöksen mukaan palkkio yhden päämiehen osalta on enintään 80 prosenttia tavanomaisesta palkkiosta. Hovioikeus ei ole havainnut tämän säännöksen soveltamista niin vaikeana kuin työryhmän mietinnössä on esitetty. Työryhmän näkemys siitä, että käytännössä tällaisissa tapauksissa tuomioistuimet määräävät palkkion yhteisistä toimenpiteistä päämiesten lukumäärän mukaisesti, on ehkä liian yleistävä. Hovioikeuden käsityksen mukaan nykyisen säännöksen mahdolliset soveltamisvaikeudet eivät ole niin suuret, että niiden takia voimassaolevaa normia tulisi muuttaa.

Hovioikeus ei pysty arvioimaan sitä, saadaanko esitetyllä säännöksellä  säästettyä enemmän valtion varoja kuin vanhalla enimmäissäännöksellä.

Mikäli ehdotettu säännös otetaan uuteen lakiin, saattaisi olla hyväksi, jos  tulevan hallituksen esityksen pykäläkohtaisissa perusteluissa selvitettäisiin sitä, mitä  "yhteisellä toimenpiteellä" tarkoitetaan. Jos avustajalla on rikosasiassa esimerkiksi kaksi päämiestä, joille vaaditaan rangaistusta eri syytekohtien perusteella, niin onko pääkäsittely kummankin osalta " yhteinen toimenpide"? Hovioikeuden tulkinta työryhmän mietinnöstä on, että esimerkkitilanteessa näin on.

8. Ehdotetussa palkkioasetuksessa ei enää edellytetä palkkion perusteena olevien tuntimäärien vahvistamista. Tätä hovioikeus pitää järkevänä uudistuksena. Tuntimäärän vahvistaminen on tarpeetonta. Kun palkkio on kiinteä summa tunnilta tai puolelta tunnilta, tuntimäärän tietää muutenkin. Muutoinkin tuntiluvun ilmoittaminen lienee  nytkin palkkion maksatuksenkin kannalta turhaa. 

9. Ehdotetussa säädöstekstissä valtioneuvoston asetukseksi palkkioperusteiksi puhutaan 1 §:n 1 momentin 1 kohdassa oikeusavusta annetusta laista. Oikea nimi on oikeusapulaki. 

2. Työryhmän muut ehdotukset

1. Samoin kuin työryhmä hovioikeus pitää asianmukaisena, että tuomioistuimilla olisi - niiden harkitessa puolustajan saaneen syytetyn velvollisuutta korvata puolustajan palkkio valtiolle - mahdollisuus sakkolaskuria käyttämällä saada tietoonsa vastaajan verotiedot.

2. Työryhmä ehdottaa, että oikeusavun hakijan, joka on vastaajana tai epäiltynä rikosasiassa, oikeusavun saamisen taloudelliset edellytykset määrätään silloinkin, kun hän on avio- tai avoliitossa, yksinäiselle henkilölle säädettyjen määrien mukaan. Hovioikeutta eivät työryhmän esityksensä tueksi kirjoittamat perustelut vakuuta. Nykyisten säännösten perusteena olevat näkemykset eivät tue ehdotusta. Voi myös kysyä, miksi juuri rikosjutuissa on työryhmän havaitsema ongelma.

3. Työryhmä ehdottaa oikeusavun enimmäistuntimäärä alennetavaksi 100 tunnista 80 tuntiin. Mietinnön mukaan tuomioistuin voi jatkaa tuntimäärää. Hovioikeuden näkemyksen mukaan tuntimäärä alentaminen saattaa aiheuttaa tuomioistuimille turhaa työtä lisäyspyyntöjen enentymisen myötä. Hovioikeuden havaintojen mukaan nykyiseen säännökseen ei ole liittynyt väärinkäytöksiä.
Joka tapauksessa tuomioistuimen on palkkion vahvistaessaan harkittava, mikä on ollut tarpeellisten työtuntien määrä. Palkkiota ei siten automaattisesti määrätä velotuilta 100 tunnilta.

3. Nykyisten säännösten mukaan muutoksenhakutuomioistuimen käsiteltävässä asiassa ei voida myöntää oikeusapua taannehtivasti, ellei hakija saata todennäköiseksi, ettei hän  ole voinut pätevästä syystä hakea oikeusapua aikaisemmin. Työryhmä ehdottaa säädettävään lakiin otettavaksi säännöstä, jonka mukaan oikeusapu ei ulottuisi pääasiaa koskevan ratkaisun antamista edeltäneisiin toimenpiteisiin, jos oikeusapuhakemus on tehty vasta sen jälkeen, kun asia on tuomioistuimessa ratkaistu.

Hovioikeudella ei ole huomauttamista tästä ehdotuksesta sinänsä. Kohtuuttomien tilanteiden välttämiseksi hovioikeuden mielestä olisi kuitenkin paikallaan lisätä säädösehdotukseen nykyisen kaltainen poikkeusmahdollisuus oikeusavun myöntämiselle.

4. Oikeusapulain 17 §:än mukaan avustajan on palkkion määräämistä varten  esitettävä muun massa yksityiskohtainen selvitys asiassa suorittamistaan toimenpiteistä. Työryhmä ehdottaa pykälään lisättäväksi seuraavan virkkeen: " Jos selvitystä on tarkoitus käsitellä suullisessa käsittelyssä tuomioistuimessa, avustajan on toimitettava selvitys siihen astisista toimenpiteistä ja kuluista hyvissä ajoin ja viimeistään ennen istuntopäivää edeltävänä arkipäivänä tuomioistuimelle ja tarvittaessa myös vastapuolelle.". ( Tekstissä sana "ennen" on turha )

Uuden säännöksen perusteena on ajatus siitä, että näin meneteltäessä asianosaiskeskustelu palkkion
perusteista tulisi pääkäsittelyssä nykyistä seikkaperäisemmäksi. Ajatus on kannatettava. Ehdotuksen mukaan selvityksen etukäteistoimittaminen vastapuolelle tapahtuisi vain tarvittaessa. Uuden säännöksen ration kannalta on hovioikeuden näkemyksen mukaan välttämätöntä, että selvitys toimitetaan myös vastapuolille etukäteen. Näin heille jää riittävä aika perehtyä siihen.

                           

                                      Antero Palaja
                                      hovioikeuden presidentti

                                                                                                  Juha Karvinen 
                                                                                                  ma. kansliapäällikkö