LAUSUNTO

				15.8.2007

Oikeusministeriö

PL 25

00023 VALTIONEUVOSTO

Viite	Lausuntopyyntö liittyen oikeusapulainsäädännön muutostarpeita koskevasta 
	työryhmämietinnöstä
Asia	Suomen Lakimiesliitto –  Finlands Juristförbund ry:n lausunto

Suomen Lakimiesliitto –  Finlands Juristförbund ry esittää seuraavaa:

Työryhmän tavoitteena oli korjata yksittäisiä lain epäkohtia ja etsiä mahdollisuuksia yksinkertaistaa palkkioperusteita ja palkkioiden määräämismenettelyä, joka on yksimielisesti todettu varsin työlääksi. Valitettavasti työryhmä ei ole onnistunut tässä kuin osittain ja lähinnä suunnitellun sähköisen asiointijärjestelmän kehittämisen ja hyödyntämisen kautta. Esityksessä ei ole riittävästi otettu huomioon hallintotuomioistuinprosessin erityspiirteitä. Hallinto-oikeuksissa on eniten oikeusapua ulkomaalaisasioissa, jotka eroavat paljon yleisten tuomioistuinten asioista.

Ajankäytön perusteella määräytyvä palkkio

Lakimiesliitto kannattaa ehdotusta, jonka mukaan palkkio määräytyisi ensisijaisesti ajankäytön perusteella.

Esitetyt vähimmäispalkkiot kääntävät uudeksi perusajatukseksi nostetun tuntiveloituksen kuitenkin heti päälaelleen. Palkkioasetuksen perusrakenne (alentamis- ja korottamisperusteet, vähimmäispalkkio) pysyy siis pitkälti samana ja sen myötä vanhat ongelmat vain vaihtuvat uusiksi. Samoin on olemassa 
vaara, että avustajien huomio keskittyy liiaksi laskutuskelpoisten toimenpiteiden suorittamiseen sen sijasta, että keskityttäisiin päämiehen edun toteuttamiseen vähimmällä tarpeellisilla toimenpiteillä ja sitäkautta kustannuksilla.

Sanamuodosta ei ilmene, koskeeko vähimmäispalkkio myös pakkokeinoistuntoja. Jos näin on, niin uudelleenkäsittelyn pyytäminen vangitsemisasiassa on houkuttelevampaa, kun ennen sai 272 euroa ja nyt saisi 400 euroa. Suurena vaarana on, että rikosasian valmistelun viiden tunnin enimmäisaikaraja siirtyy uudeksi vakiovaatimukseksi, kun se nyt on asetuksen mukaan kolme tuntia. Lisäksi ehdotetut vähimmäispalkkiot syövät säästöjä.

Työryhmän arvion mukaan järjestelmän yksinkertaistamisesta aiheutuisi tuomioistuimille 3-4 henkilötyövuoden tuottavuushyöty. Yhden henkilön työpanoksessa säästö lienee vuositasolla kuitenkin varsin marginaalinen. Koska arvion pohjaksi ei ole esitetty mitään laskelmaa, sen oikeellisuutta on vaikea kontrolloida. Vaikka työryhmä on päätynyt siihen, että muutoksista ei aiheudu kokonaissäästöä, kulut oletettavasti kasvavat edellä mainituista syistä. 

Matka-ajan korvaamista enemmistön esittämällä tavalla kannatetaan. Asianmukaista on myös korottaa tuntipalkkio 100 euroon. Palkkioasetuksen laskun pyöristyssääntöä on syytä selventää siten, että nimenomaan tarkoitetaan toimenpiteiden yhteenlasketun ajan pyöristämistä lähimpään puoleen tuntiin eikä yksittäisten toimenpiteiden. 

Avustajien kelpoisuusehtojen tiukentaminen

Lakimiesliitto näkee jossain määrin ongelmallisena avustajien kelpoisuusehtojen tiukentamisen. Voidaan ajatella, että asiakkaalla tulisi olla mahdollisuus valita ilman erityistä syytä juttua ajamaan muukin oikeustieteellisen tutkinnon suorittanut henkilö kuin asianajaja tai julkinen oikeusavustaja.  Ehdotus ei tarkoita asianajajamonopoliin siirtymistä, mutta on yksi askel kohti sitä. Myös hallinto-oikeudessa on asiaryhmiä, joita asianajajat eivät kovin yleisesti hoida. Erityisesti turvapaikka-asiat ovat tällaisia.

Muista yksittäisistä muutosehdotuksista 

Puolison tulojen huomioon ottaminen

Mietinnössä on ehdotettu, että rikosasioissa ei otettaisi huomioon epäillyn puolison taloudellista asemaa. Ei ole perusteltua asettaa epäiltyä eri asemaan asianomistajia ja muiden asiaryhmien asianosaisia. 

Oikeusapulain 13 §

Hallinto-oikeudessa harvoin suoritetaan suullista käsittelyä ja asianosainen ei etukäteen tiedä ratkaisupäivää. Nopean ratkaisun ongelma on vältettävissä sillä, että asianosainen ilmoittaa valituksessaan hallinto-oikeudelle hakevansa oikeusapua. Asianosaisella ei liene mitään syytä vitkutella oikeusavun hakemisessa.

Oikeusapulain 17 §

Laskun toimittaminen etukäteen on kannatettavaa ja laskujen tulee olla riittävän yksilöityjä siten, että niissä on mainittu toimenpiteeseen käytetty aika. 

Oikeusapulain 18 §

Ehdotuksen mukaan tuomioistuin määrää palkkion aina erillisellä päätöksellä. Erillinen päätös on perusteltu, koska pyrkimyksenä on sähköinen asiointijärjestelmä ja sen hyödyntäminen, mikä sinänsä on kannatettavaa. Kun päätösvaltaisuudesta ei ole säädetty erikseen, tämä tarkoittaa sitä, että palkkio- ja kuluratkaisu tehdään täysilukuisessa kokoonpanossa. Olisi syytä tässä yhteydessä tarkemmin pohtia ja selvittää tuomioistuimen mahdollisuuksia siirtää/ delegoida palkkioasia suppeampaan kokoonpanoon tai tuomioistuimen virkamiehen ratkaistavaksi. Ajateltavissa olevat vaihtoehdot lienevät seuraavat:

1) Ratkaisun tekee täyslukuinen kokoonpano, jos siihen sisältyy vaikeita
tulkinta- tai harkintaongelmia.

2) Muissa harkintaa vaativissa asioissa sen tekee yksi jäsen tai esimerkiksi hovioikeudessa HOL 9 § kelpoinen esittelijä.

3) Asioissa, joihin liittyy vain rutiininomaisia laskutoimituksia, ratkaisun voisi tehdä käräjäoikeuden käsittelyssä läsnä ollut käräjäsihteeri.

Oikeusapulain 20 §

Lainkohdan 2 momentin mukaan tuomioistuimen tulee varata omavastuuosuuden maksajalle tilaisuus antaa lausuma vaaditusta palkkiosta. Jos päämies on oikeudessa läsnä, kun palkkiolasku esitetään, ongelmaa ei synny. Järkevämpää on, että avustajalla olisi velvollisuus toimittaa lausuma tuomioistuimelle laskun jättämisen yhteydessä silloin, kun päämies ei tule paikalle. Velvollisuudesta tulisi säätää laissa tai asetuksessa.

ROL 2:4 §

Ehdotuksen mukaan jos puolustajan määräämisen edellytykset lakkaavat oikeudenkäynnin aikana, puolustajan määräys lakkaa, jollei tuomioistuin vastaajan oikeusturvan vuoksi erityisestä syystä toisin päätä. Mietinnössä ei ole kuitenkaan otettu kantaa siihen, mitä nämä erityiset syyt olisivat. Pelkästään se, että asiasta aiheutuu ongelmallisia tilanteita palkkion kannalta ei liene riittävä syy.  ROL 2:1,3 kohdan 4 mukaan tuomioistuimen on määrättävä puolustaja viran puolesta, jos siihen on muu erityinen syy. Eikö muun perusteen lakatessa voitaisi soveltaa tätä kohtaa?

SUOMEN LAKIMIESLIITTO – FINLANDS JURISTFÖRBUND RY

Jorma Tilander
toiminnanjohtaja