Oikeusministeriö

LAUSUNNON ANTAMINEN OIKEUSAPULAINSÄÄDÄNNÖN MUUTOSTARPEITA KOSKEVASTA TYÖRYHMÄN MIETINNÖSTÄ

Helsingin oikeusaputoimisto pitää työryhmän mietintöä onnistuneena, kuitenkin eräisiin ehdotettuihin kohtiin Helsingin oikeusaputoimistolla on kommentoitavaa seuraavasti:

2.5. Sähköisen asiointijärjestelmän kehittäminen

60. 
Työryhmä on ehdottanut oikeusapulakiin otettavaksi säännöstä siitä, että suullista käsittelyä ennen olisi lasku hyvissä ajoin toimitettava siihenastisista toimenpiteistä niin tuomioistuimelle kuin vastapuolellekin. Ehdotus on onnistunut. Kuitenkin Seinäjoen oikeusaputoimiston tavoin Helsingin oikeusaputoimistokin ehdottaa, että kyseinen uudistus ulotettaisiin kaikkeen tuomioistuimessa esitettävään laskutukseen, jolloin kyseisen säännöksen oikea paikka olisi oikeudenkäymiskaaressa.

68.
Järjestelmän selkeyttämiseksi työryhmä on esittänyt oikeusapuasetusta muutettavaksi siten, että kaikkein pienituloisempien osalta tulo- ja varallisuusselvitykseksi riittäisi verottajalta saatu selvitys viimeksi vahvistetusta verotuksesta jne. Tältä osin Helsingin oikeusaputoimisto esittää, että jo asetuksessa todettaisiin, että kaikilla oikeusaputoimistoilla on sähköinen yhteys verottajan verotustietoihin. 

3.2. Puolison tulojen huomioon ottaminen eräissä tapauksissa

72.
Työryhmä on todennut, että varallisuusveron poistumisen myötä varallisuudesta ei ole saatavissa marraskuusta 2007 alkaen verottajan tietoja, jolloin työryhmä on esittänyt, että muuta kuin helposti realisoitavaa varallisuutta ei otettaisi huomioon oikeusapua myönnettäessä. Helsingin oikeusaputoimisto ehdottaa, että tässä yhteydessä otettaisiin harkittavaksi myös muutosta siitä, että perunkirjoituksia oikeusaputoimistossa laadittaessa otettaisiin lisäomavastuu huomioon ilman 5000 euron suojaosuutta,  ja lisäomavastuu otettaisiin huomioon täysimääräisenä, jos pesästä löytyy varallisuutta. Tuntuu kohtuulliselta, että oikeusaputoimistot saisivat korvauksen tekemästään työstä. Vainajan varoista maksetaan muutkin hautauksesta ja hautajaisista aiheutuneet kulut täysimääräisinä. Ei ole tarkoituksenmukaista, että pesän säästö jakautuu joskus hyvinkin laajaan sukulaispiiriin sen sijaan, että pesän kulut tulisi maksettua täysimääräisenä.

73. ja 74.
Työryhmä on esittänyt, ettei rikosasiassa epäiltyjen vastaajien osalta otettaisi huomioon puolison tuloja vaan vastaajana rikosasiassa oikeusapu määräytyisi vain hakijan taloudellisen aseman perusteella yksinäiselle henkilölle säädettyjen määrien mukaan. Helsingin oikeusaputoimisto ehdottaa, että kyseinen säännös ulotettaisiin myös rikosasian asianomistajaan, vaikka hän useissa tapauksissa saakin avustajansa hoidettua muiden lakien perusteella, on erinäisiä asianomistajia, jotka kuitenkin hakevat oikeusapua.

89.
Työryhmän ehdotus siitä, että järjestelmää selkiytettäisiin siten, että oikeusapu ei koskisi pääasiaa koskevan ratkaisun antamista edeltäneitä toimenpiteitä, jos oikeusapuhakemus on tehty vasta sen jälkeen, kun asia on tuomioistuimessa ratkaistu, on hyvä. Säännös ei tarvitse poikkeuksia, koska se yksiselitteisenä palvelisi parhaiten oikeusavun käyttäjäkuntaa. Sähköinen asiointi tulee tekemään oikeusapuhakemuksen tekemisen entistä helpommaksi.

7. Työryhmän ehdotuksen taloudelliset vaikutukset
Työryhmä on arvioinut, että sähköisen asioinnin vuoksi oikeusaputoimistoissa säästyisi noin 8-9 henkilötyövuotta (sihteerityövuotta) vastaava säästö. Helsingin oikeusaputoimiston käsityksen mukaan sähköinen asiointi tuo jonkun verran henkilötyövuosisäästöjä, mutta säästö on arvioitu sitä kautta tapahtuvaksi, että oikeusapupäätökset keskitettäisiin vain pieneen määrään sellaisia oikeusaputoimistoja, joissa muutoin on vähemmän varsinaisia asioita. Helsingin oikeusaputoimiston käsitys on kuitenkin, että oikeusapupäätökset tulisi säilyttää kaikissa oikeusapupiireissä, koska jokaisessa piirissä on asiantuntemus oman alueen avustajista ja asiakkaista. 

Oikeusapupäätökset vaativat alueellista asiantuntemusta. Päätösten keskittämistä on perusteltu sillä, että ruuhka-Suomen toimistoista vapautuisi henkilötyövuosia muuhun työhön. Jo tämä kertoo, ettei etelän toimistoista ole saatavissa mahdollisten oikeusapupäätösten siirtämisen jälkeenkään työvuosisäästöjä. Suurissa toimistoissa on myös rutinoitunut käytäntö oikeusapupäätösten tekemiseen, jolloin oikeusapupäätöstä kohti kuluu aikaa vähemmän kuin pienissä toimistoissa. Suuret toimistot ovat myös vähemmän haavoittuvia kuin pienet toimistot ja toisaalta niissä on mahdollisuus erinäköisiin joustoihin, joka pienissä toimistoissa ei ole mahdollista. 

Myös oikeusavun myöntämisen linjausten kannalta olisi tärkeää, että linjaus tapahtuisi koko maassa eikä vain jonkun maakunnan joissakin toimistoissa mahdollisen mututiedon varassa. Toimisto haluaa ottaa esimerkiksi maahanmuuttajat ja muut ulkomaalaiset oikeusavun hakijat, joilla on sellaisia erityisiä olosuhteita, esimerkiksi ei ainoastaan kielitaidottomuus vaan luku- ja kirjoitustaidottomuus, jotka asettavat erinäköisiä rajoja oikeusavun myöntämiselle kuin keskimääräiselle suomalaiselle. 

HELSINGIN OIKEUSAPUTOIMISTO

Liisa Vehmas
		johtava julkinen oikeusavustaja