OULUN KÄRÄJÄOIKEUS 		LAUSUNTO
Rata-aukio 2				
90100 OULU						
Puh. 01036 49500			12.6.2007

OIKEUSMINISTERIÖLLE

Viite: 	Oikeusministeriön oikeushallinto-osaston, oikeusapuyksikön kirje 14.5.2007, OM5/33/2006.

Asia:	Lausunto oikeuspulainsäädännön muutostarpeita valmistelleen työryhmän mietinnöstä 2007:4. 

Käräjäoikeus esittää lausuntonaan seuraavaa. Numerointi ja otsikointi ovat samat kuin työryhmän mietinnössä.

2. Palkkiojärjestelmän uudistaminen

2.3 Palkkion vahvistamisen siirtäminen tuomioistuimilta muille viranomaisille

Työryhmän kantaa siitä, että tuomioistuinasioiden palkkioiden vahvistaminen säilytetään tuomioistuimessa, koska ainoastaan asiaa käsitelleellä tuomioistuimella on tosiasiallinen mahdollisuus arvioida asian vaativuus sekä suoritetun työn määrä ja laatu, voidaan pitää hyvinkin perusteltuna.

Ne palkkioasian muulle viranomaiselle siirtämistä vastaan puhuvat seikat, jotka työryhmä on tuonut esiin, ovat kyllä painavia. Käräjäoikeuden mielestä olisi kuitenkin vielä perusteellisemmin kuin työryhmä on tehnyt selvitettävä mahdollisuutta siirtää palkkioiden vahvistaminen ja maksatus joko oikeusaputoimistolle taikka Oikeushallinnon palvelukeskukselle. Tuomioistuin voisi antaa tarvittavat tiedot asian laadusta, laajuudesta ja työn määrästä palkkion vahvistamisesta ja maksatuksesta huolehtivalle viranomaiselle esimerkiksi asialuokitusta apuna käyttäen. Myöskään valtaa tuomita oikeudenkäyntikuluista ei välttämättä tarvitsisi siirtää tuomioistuimesta muualle.

Nykyinen toimintatapa vie runsaasti aikaa ja aiheuttaa turhia kustannuksia. Luomalla pääasian tuomitsemisen kanssa hyvin yhteen sovitettu ja toimiva sähköinen järjestelmä saavutettaisiin huomattavaa ajan ja kustannusten säästöä.

2.4. Palkkioperusteiden uudistaminen

Työryhmässä harkittavana ollut palkkiomalli, jonka mukaan palkkiot vahvistettaisiin asioiden luokittelun perusteella, voisi olla helppokäyttöinen ja toimivakin. Yleisessä tuomioistuimessa käsiteltävien asioiden luokittelu olisi mahdollista. Tällaista luokittelua on joka tapauksessa kehitettävä myös tuomioistuimen tulosohjauksen tarpeita ajatellen. Luokittelun lisäksi voitaisiin säätää tapauskohtainen mahdollisuus siitä poiketa esimerkiksi juuri asian vaativuuden ja sen vaatiman työmäärän perusteella.

Ellei kaavamaisempaa palkkiomallia oteta käyttöön, nykyisestä “sekamallista” on syytä luopua ja siirtyä malliin, jossa palkkio määräytyy ensisijaisesti ajankäytön perusteella. On syytä yhtyä siihen työryhmän näkemykseen, että palkkio näin vastaisi lähtökohtaisesti tehtyä työtä ja että siitä voi myös aiheutua säästöjä palkkiokustannuksissa. Näin ei kuitenkaan välttämättä asianlaita liene.

Käräjäoikeus pitää tuntitaksan korotusta 100 euroon perusteltuna.  Nykyinen palkkio on ollut voimassa jo yli kolme vuotta. Esitetty palkkio on vieläkin huomattavasti alle yksityisten avustajien käyttämän tuntiveloituksen.

Käräjäoikeus kannattaa yhdenmukaisen soveltamiskäytännön ja tehokkaan ajankäytön varmistamiseksi säännöstä, että tavanomaiseen rikosoikeudenkäyntiin valmistautumisesta voidaan maksaa enintään viideltä tunnilta. Viiden tunnin enimmäismäärä on riittävä varsinkin kun se on mahdollista tapauskohtaisesti erityisten syiden vallitessa ylittää. 

Käräjäoikeus kannattaa istuntokäsittelyn palkkion määräytymistä ajankäytön perusteella, koska silloin se vastaa tehtyä työtä. Määräys vähimmäispalkkiosta on tarpeellinen, jotta myös vähän ajankäyttöä vaativiin asioihin saadaan asiantuntevia avustajia.

Käräjäoikeus pitää esitystä matka-ajalta maksettavan palkkiosta kannatettavana, koska se selkeyttää ja samalla todennäköisesti myös yhdenmukaistaa soveltamiskäytäntöä.  

Käräjäoikeuden mielestä palkkion korottamiseen ja alentamiseen esitetyt muutokset ovat kannatettavia ja perusteltuja. Kannatettava on myös säännös laskun jakamisesta usean päämiehen tilanteessa heidän päälukunsa mukaan, joka tulee selkeyttämään nykyistä tilannetta.

2.5 Sähköisen asiointijärjestelmän kehittäminen

Käräjäoikeus kannattaa sähköisen asiointijärjestelmän kehittämistä. Järjestelmän avulla on mahdollisuus muun muassa säästää aikaa ja lisätä tehokkuutta. Näihin tavoitteisiin pääseminen edellyttää, että järjestelmä toimii hyvin ja sitä osataan käyttää. 

Käräjäoikeus pitää hyvänä uudistuksena sitä, että avustajan on esitettävä tuomioistuimelle ja vastapuolelle selvitys siihenastisista toimenpiteistä ja kuluista hyvissä ajoin ja viimeistään istuntopäivää edeltävänä arkipäivänä. Tämä antaa sekä osapuolille että tuomioistuimelle riittävästi aikaa perehtyä selvitykseen.  Edelleen omavastuuosuuden määräämiseen lisätty maininta laskun hyväksymisestä on hyvä lisäys ja helpottaa tuomioistuimen työtä, jos avustajan päämies ei ole paikalla istunnossa.

3. Muita oikeusapulainsäädännön muutosehdotuksia

                      3.1 Oikeusavun taloudelliset edellytykset ja niiden selvittäminen 

Käräjäoikeus kannattaa työryhmän esitystä siitä, että tulotietoja ei vaadita pienituloisilta ja tukeudutaan pelkästään verotustietoihin.  Perusteltua on verotietojen saantioikeuden laajentaminen, jolloin tuomioistuimet saisivat verotietojen perusteella määrittää oikeusavun saajan takaisinmaksuvelvollisuuden. Vain helposti rahaksi muutettavan omaisuuden huomioon ottaminen oikeusapua myönnettäessä on myös kannatettava muutos. 

                      3.2 Puolison tulojen huomioon ottaminen eräissä tapauksissa

Käräjäoikeus kannattaa sitä, että rikosasian vastaajan puolison tuloja ei tarvitse selvittää. Tällä varmistetaan se, että oikeus avustajan käyttämiseen ei vaarannu puolison haluttomuudesta selvittää tulojaan tai puolison tulojen suuruuden vuoksi. Käräjäoikeus kiinnittää huomiota siihen, että muutoksesta ei ainakaan tällä hetkellä aiheudu valtiolle merkittäviä lisäkustannuksia. 

3.3 Oikeusapumaksun tulorajan tarkistaminen

Käräjäoikeus pitää perusteltuna sitä, että oikeusapumaksun tuloraja määräytyy yhdenmukaisesti oikeusavun omavastuun perimisen alarajan kanssa. Oikeusapumaksun perimisen tulorajan nostaminen vähentää turhaa perintää.

3.4 Oikeusavun enimmäistuntimäärä ja oikeusturvavakuutus

Käräjäoikeus kannattaa oikeusavun enimmäistuntimäärän alentamista 80 tuntiin. Tuntimäärän alentaminen voi edistää sovintojen syntymistä ja silti jää mahdollisuus erityisten syiden vuoksi pyytää tuomioistuimelta tuntimäärän pidennystä. 

Käräjäoikeus pitää perusteltuna sitä, että oikeusavusta päättäminen siirtyy tuomioistuimelle vakuutuksen enimmäismäärän ylittyessä, koska tuomioistuin tietää parhaiten asian laadun ja käsittelyvaiheen ja osaa siten parhaiten arvioida oikeusavun tarpeen.  

3.5 Oikeusavun hakemismenettely ja oikeusavun jatkuminen eräissä tapauksissa	
Käräjäoikeus kannattaa sitä, että asiamiehelle annetaan oikeus allekirjoittaa hakemus ja vakuutus päämiehensä puolesta. Tämä joustavoittaisi menettelyä eikä tuomioistuimen ratkaisujen antamista tarvitsisi siirtää kansliaan oikeusapupäätösten odottelun vuoksi.

3.6 Oikeusavun myöntämisajankohta ja taannehtivuus

Käräjäoikeus pitää hyvänä säännöstä tuomioistuimen ratkaisun jälkeen haettavan oikeusavun taannehtivuuskiellosta. Säännös on omiaan edesauttamaan oikeusavun ennakollista hakemista ja siten helpottaa tuomioistuimen toimintaa. 

3.7 Puolustaja määräyksen jatkaminen eräissä tapauksissa

Käräjäoikeus pitää selventävänä lisäyksenä mahdollisuutta puolustajan määräyksen voimassapitämisestä. Todistelukustannusten rinnastaminen oikeusavun saamiseen on myös kannatettava muutos.

ROL:n 2 luvun 10 §:n säännökseen voisi kirjoittaa selkeämmin niin, että puolustajan ja asianomistajan oikeudenkäyntiavustajan palkkio ja korvaus maksetaan kokonaisuudessaan valtion varoista ja 11 §:n nojalla rikoksesta tuomittu vastaaja voi joutua korvaamaan sen kokonaan tai osittain valtiolle. 

Viittaus oikeusapulain 17 §:n ja 18 §:n noudattamisesta soveltuvin osin on jo tähän mennessä aiheuttanut kysymyksiä ja saattaa johtaa epäselvyyteen. Oikeusapulain 17 §:n mukaan kun yksityisen avustajan palkkio ja kulukorvaus suoritetaan valtion varoista 20 §:n mukaisella omavastuuosuudella vähennettynä.

4. Eräitä oikeudenkäyntejä koskevan lainsäädännön tarkistaminen

Käräjäoikeus toteaa, että lainsäädännön tarkistaminen erillisenä hankkeena on tarpeen. 

5. Puolustajan sekä oikeusapulain mukaisen oikeudenkäyntiavustajan kelpoisuudesta

Käräjäoikeus pitää selventävänä muutoksena sitä, että erinäisissä rikosasioissa muun avustajan kuin julkisen oikeusavustajan tai asianajajan määräämisperusteet kirjataan lakiin. 

6. Eräitä muita muutosehdotuksia

6.1 Eräiden lakiviittausten tarkistaminen

Käräjäoikeus toteaa muutosten olevan lakiteknisiä, mutta tarpeellisia. 

6.2 Laki valtion oikeusaputoimistoista

Käräjäoikeus pitää perusteltuna sitä, että oikeusapupiirin määrittely irrotetaan hovioikeuspiirisidonnaisuudesta. Käräjäoikeus kannattaa toimistohenkilökunnan ratkaisuvallan laajentamista oikeusapupäätösten tekemisessä. Muutoksen avulla oikeusavustajan työpanos kohdentuu paremmin ydintehtävään.  

Lausuntoa ovat valmistelleet käräjätuomari Minna Leikas ja hallintopäällikkö Jari Lehtelä.

Laamanni		Harri Mäkinen