.7=

SISÄASIAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO

Lainsäädäntöneuvos Ilkka Turunen	4.4.2006

Sisäasiainministeriö Hallintoyksikkö Ismo Atosuo
OM:n lausuntopyyntö 6.3.2006 (OM 4/41/2004) LAUSUNTO

SM-2006-944/Si-9

C71koI mminiSteriÖ 2 8. 04. 2006
h	(),v25.

Oikeusministeriö on pyytänyt sisäasianministeriöltä lausuntoa sähköistä kiinteistönvaihdantaa selvittävän toimikunnan loppumietinnöstä (2006:1) sähköistä kiinteistön kauppaa, panttausta ja kirjaamismenettelyä koskevaksi lainsäädännöksi. Pyydettynä lausuntonaan alueiden ja hallinnon kehittämisosasto ilmoittaa ehdotuksesta seuraavaa.

Mietinnössä ehdotetaan lainsäädäntömuutoksia muun muassa maakaareen, väestötietolakiin ja verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annettuun lakiin.

Maakaaren 7 luvun 1 §:ään ehdotetaan lisättäväksi uusi 3 momentti. Pykälän otsikko on "Lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin merkittävät tiedot". Säännöksen mukaan lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin merkitystä hakijasta tai oikeudenhaltijasta tallennetaan tunniste- ja yhteystietoja sekä näitä tietoja koskevat muutokset. Rekisterin tietosisällön osalta on lisäksi otettava huomioon maakaaren 7 lukuun lisättäväksi ehdotetun uuden 2 a §:n säännös, jonka mukaan rekisterin tietojen ylläpitämistä varten rekisterinpitäjällä olisi oikeus saada myös asianomaista henkilöä koskevia toimikelpoisuutta, toimivaltaa ja edustamista sekä niiden rajoituksia koskevia tietoja muun muassa väestötietojärjestelmästä. Säännösehdotukset ovat keskenään ristiriitaiset, koska 2 a §:ssä mainitut tiedot eivät vastaa rekisterin 1 §:n 3 momentin mukaan talletettavia tietoja, vaikka niitä on säännösehdotuksen mukaan nimenomaan tarkoitus käyttää rekisteriin talletettujen tietojen ylläpitämiseen. Säännösehdotuksissa ei myöskään m:äritellä lain tasolla rekisterin tietosisältöä yksilöidysti. Sen sijaan säännösten perusteluissa on esimerkinomaisesti todettu, mitä edellä mainitut rekisteriin talletettavat henkilötiedot mandollisesti voisivat olla. Lainsäädännön informatiivisuuden ja rakenteen sekä henkilötietojen käsittelyn kannalta näin epätäsmällinen sääntely ei ole Suomen perustuslain 10 §:n 1 momentin säännösten ja periaatteiden mukainen (vrt. PeVL 14/2002 vp.). Toimivampi ratkaisu olisi säätää laissa erikseen tyhjentävästi ja yksilöidysti niistä tiedoista tai tietoryhmistä, joita rekisteriin voidaan tallettaa, sekä erikseen rekisterinpitäjän tiedonsaantioikeudesta ja sen sisällöstä.
Postiosoite	Käyntiosoite	Puhelin	Faksi	
PL 26	Kirkkokatu 12	Vaihde (09) 16001	(09) 160 44635	
00023 VALTIONEUVOSTO	HELSINKI	Sshköposti:
etunimi.sukunimi c@intermin.fi		

f..

2

SISÄASIAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO

Edellä mainittujen säännösten mukaan lainhuuto- ja kiinnitysrekisteriin talletettuja henkilötietoja ylläpidettäisiin jatkuvasti ajan tasalla. Tämä ratkaisu ei ole henkilötietojen käsittelyn osalta yhteiskunnan perusrekistereitä koskevan niin sanotun kertarekisteröinnin periaatteen mukainen. Kertarekisteröinnin periaatteen mukaista olisi tässä tapauksessa, että henkilöä koskevien perustietojen tallettamisen jälkeen ajantasaiset henkilötiedot haettaisiin aina tapauskohtaisesti niin sanotusta primäärirekisteristä, joka henkilötietojen osalta on väestötietojärjestelmä. Väestötietolain kokonaisuudistuksen yhteydessä erityisesti Maanmittauslaitos ja oikeusministeriö pitivät tärkeinä, että väestötietojärjestelmään ei enää tietyn siirtymäajan jälkeen talletettaisi kiinteistötietoja, vaan niiden käsittelyssä noudatettaisiin kertarekisteröinnin periaatetta ja kiinteistötiedot haettaisiin kiinteistötietojärjestelmästä tapauskohtaisesti. Tämä kanta on myös kirjattu väestötietolain kokonaisuudistusta valmistelleen työryhmän esitykseen laiksi väestötietojärjestelmästä ja varmennepalveluista (SM:n julkaisu 16/2006). Periaate ilmenee lisäksi 5.2.1998 annetusta valtioneuvoston periaatepäätöksestä, joka koski sähköistä asiointia, palveluiden kehittämistä ja tiedonkeruun vähentämistä. Edellä mainittujen seikkojen johdosta säännösehdotuksia tulisi muuttaa siten, että ne toteuttaisivat henkilötietojen käsittelyssä kertarekisteröinnin periaatetta.

Maakaareen ehdotetaan lisättäväksi uusi 9 a luku, jonka 1 §:n 3 momentin mukaan oikeusministeriö hyväksyy ne tekniset menetelmät sekä tunnistamisja varmennepalvelut, joita sähköisessä asiointijärjestelmässä käytetään henkilöllisyyden todentamiseksi ja sähköiseen allekirjoitukseen. Henkilön tunnistaminen tämän kaltaisissa sähköisissä järjestelmissä, joissa tunnistamiseen liittyy selkeitä ja merkittäviä oikeusvaikutuksia, ei ole pelkästään tekninen ratkaisu, vaan se edellyttää aina myös siinä käsiteltävien henkilötietojen tarkkaa määrittelyä. Näin ollen ratkaisulla on myös yksittäistapausta laajakantoisempia vaikutuksia, jotka yleensä tulisi määritellä oikeussäännön muodossa. Koska henkilötietojen käsittelystä säädetään Suomen perustuslain 10 §:n mukaan lähtökohtaisesti lailla, tulisi ehdotuksen jatkovalmistelussa selvittää, onko oikeusministeriölle säännöksessä ehdotettu oikeussäännön antamista koskeva päätöstoimivalta perustuslain 80 §:n säännösten mukainen.

Maakaareen ehdotetun uuden 9 a luvun 2 §:n 2 momentin mukaan sähköiseen asiointijärjeseelmään talletettujen henkilötietojen käsittelyyn sovelletaan henkilötietolakia, jollei maakaaressa toisin säädetä. Koska kysymys on tosiasiassa myös henkilötietojen käsittelystä sähköisen viestinnän avulla tapahtuvassa palvelutarjonnassa, tulisi jatkovalrnistelussa selvittää olisiko säännöksessä tarpeellista viitata myös sähköisen viestinnän tietosuojalakiin (516/2004).

Maakaareen ehdotetun uuden 9 a luvun 4 §:n otsikkona on "Kiinteistöä koskevien tietojen käyttö asiointijärjestelmässä". Koska pykälä koskee kiinteistötietojen ohella keskeisesti myös henkilötietojen käsittelyä, tulisi pykälän otsikko muuttaa vastaamaan paremmin sen asiasisältöä. Pykälän 2 mukaan sähköisessä asioinnissa käytettyjä henkilötietoja voitaisiin tarkistaa ja täydentää sellaisilla asiaan osallisten tunniste- ja yhteystiedoilla sekä toimikelpoisuutta, toimivaltaa ja edustamista koskevilla tiedoilla, jotka ovat sähköisesti saatavissa muun muassa väestötietojärjestelmästä. Kaska kysymys

3

SISÄASIAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO

on henkilötietolain 3 §:n 2 kohdan mukaisesta henkilötietojen käsittelystä, joka tapahtuu teknisen käyttöyhteyden avulla, tulisi säännöksessä määritellä käsiteltävät henkilötiedot ehdotettua täsmällisemmin (vrt. PeVL 14/2002 vp.). Ehdotuksen jatkovalmistelussa tulisi lisäksi selvittää edellyttääkö eri perusrekistereistä saatujen tietojen yhdistäminen erityisratkaisuja asianomaisen henkilö informoimiseksi tällaisesta häntä koskevien tietojen käsittelystä (vrt. henkilötietolain 24 §).

Maakaareen ehdotetun uuden 9 a luvun 5 §:n 3 momentin mukaan asiointijärjestelmän käyttäjän sekä muiden asiaan osallisten yksilöinti-, tunnistamis- ja yhteystiedot sekä asian tunnistetiedot säilytetään uusien asiakirjojen laatimista ja kirjaamisasioiden käsittelyä sekä tietojenkäsittelyn todentamista varten. Säännösehdotus ei sisällä tietojen säilytysajasta tätä tarkempia säännöksiä. Sen sijaan sen perustelujen mukaan rekisterinpitäjä määrittelisi, milloin tietojen käyttö ei enää olisi tarpeellista ja mitkä tiedot säilytettäisiin pysyvästi. Eduskunnan perustuslakivaliokunnan (vrt. PeVL 14/2002 vp.) kannanoton mukaan kuitenkin muun muassa henkilötietojen säilytysajasta tulisi säätää laintasoisin säännöksin. Koska säännösehdotus sanamuotonsa mukaisesti ("tietojenkäsittelyn todentaminen") koskisi käytännössä myös niin sanottujen lokitietojen käsittelyä, tulisi sääntelyssä tähän liittyvät erityiskysymykset ottaa ehdotettua täsmällisemmin huomioon. Tällaisia lokitietojen käsittelyn erityiskysymyksiä ovat esimerkiksi rekisteripitäjää ja rekisteröityä koskevat oikeudet ja velvollisuudet, tietojen käyttö ja luovuttaminen sekä tapahtumatietojen käsittely. Asiaan liittyviä erityiskysymyksiä on käsitelty muun muassa tietosuojavaltuutetun antamassa ohjeessa Käyttäjälokin tietojen käsittely henkilötietolain mukaan (Asiaa tietosuojasta 1/2003).

Maakaareen ehdotetun uuden 9 a luvun 19 §:n mukaan oikeusministeriön asetuksella voitaisiin antaa tarkempia säännöksiä asiointijärjestelmistä ja niiden käytöstä. Koska asiointijärjestelmissä ja niiden käytössä henkilötietojen käsittelyllä on keskeinen asema ja koska kysymys on yleensä laajakantoisista ja periaatteellisesti tärkeistä asioista, tulisi asian jatkovalmistelussa selvittää, onko ehdotettu norminantovaltuus tasoltaan ja sisällöltään Suomen perustuslain 10 ja 80 §:n säännösten mukainen sekä riittävän täsmällinen ja tarkkarajainen.

Ehdotus sisältää myös väestötietolain (507/1993) muuttamista koskevan esityksen. Väestötietolakiin lisättäisiin uusi 4 a §, jonka mukaan väestötietojärjestelmään talletettaisiin kuolinpesän yhteystietoina pesän edustajan tai muun yhteyshenkilön nimi ja henkilötunnus tai yritys- ja yhteisötunnus sekä osoite. Edellä mainittuun väestötietolain kokonaisuudistusta valmistelleen työryhmän esitykseen laiksi väestötietojärjestelmästä ja varmennepalveluista sisältyy vastaavansisältöinen järjestelmän tietosisältöä koskeva säännösehdotus.

Lisäksi ehdotus sisältää verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta annetun lain 20 §:n muuttamista koskevan esityksen. Sen mukaan verohallinto voisi salassapitosäännösten estämättä luovuttaa Väestörekisterikeskukselle väestötietojärjestelmän tietojen ylläpitämistä ja luovuttamista varten muun muassa kuolinpesän edustajan tai muun yhteyshenkilön tunniste- ja osoitetietoja. Edellä mainittuun väestötietolain kokonaisuudistusta

4

TIEDOKSI	Hallitusneuvos Tarja Hyvönen

SISÄASIAINMINISTERIÖ	LAUSUNTO

valrnistelleen työryhmän esitykseen laiksi väestötietojärjestelmästä ja varmennepalveluista sisältyy vastaavansisältöinen tiedonsaantia koskeva säännösehdotus.

Alueiden ja hallinnon kehittärnisosastolla ei ole asiasta muuta lausuttavaa.
	"\WQNhAA----,
Lainsäädäntöneuvos	Ilkka Turunen

pWrapPolygonVertices8;7;(0,0);(0,17082);(3796,17082);(3796,21604);(21598,21604);(21598,0);(0,0);fBehindDocument1Ylijohtaja
Osastopäällikkö	Silj