Verohallinto	Lausunto	
Esikunta- ja oikeusyksikkö	     	
PL 325		
00052 VERO	26.4.2012	
		
     		
Valtiovarainministeriö		
	Viite / Diaarinumero	
	VH A22/00 00 01/2012	
     	VM/033:00/2012
528/03.01.00/2012	

Lausunto luonnoksesta hallituksen esitykseksi verotusta koskevasta ennakkopäätös-valituksesta sekä eräistä muista verotusmenettelyä ja muutoksenhakua koskevista muutoksista

Valtionvarainministeriön vero-osasto on pyytänyt Verohallinnolta lausuntoa luonnoksesta hallituksen esitykseksi verotusta koskevasta ennakkopäätösvalituksesta sekä eräistä muista verotusmenettelyä ja muutoksenhakua koskevista muutoksista.

Esityksessä ehdotetaan, että mahdollistettaisiin ennakkopäätösvalituksen tekeminen korkeimmalle hallinto-oikeudelle. Lisäksi tuloverotuksen ennakkotietomenettely korvattaisiin ennakkoratkaisumenettelyllä. Myös eräisiin verotuksen muutoksenhakumenettelyihin ehdotetaan yhtenäistäviä ja selkeyttäviä muutoksia. Valitusvaiheeseen liittyviä kuulemismenettelyjä yhtenäistettäisiin. Verotuksen oikaisulautakunta voisi ratkaista puheenjohtajan ja yhden jäsenen kokoonpanossa sellaisen asian, jossa veron määrä voisi oikaisuvaatimuksen johdosta muuttua enintään 6 000 euroa. Esityksessä ehdotetaan verosta vapauttamista koskevien säännösten muuttamista. Esityksessä ehdotetaan, että Verohallinnon kantamien verojen ja maksujen lykkäystä sekä maksujärjestelyä koskevat säännökset yhdistettäisiin. Lykkäysmenettelyn asemesta sovellettaisiin maksujärjestelyä. 

Lait ovat tarkoitetut tulemaan voimaan vuoden 2013 alusta. Ennakkopäätösvalitusta koskevat säännökset tulisivat kuitenkin voimaan vuoden 2014 alusta, ja Verohallinnon pääjohtajan kelpoisuusvaatimuksia koskeva muutos mahdollisimman pian. Esitys sisältää eräiden muutosten soveltamista koskevia siirtymäsäännöksiä.

Verohallinto esittää lausuntonaan kunnioittavasti seuraavaa.

Verohallinto on 14.4.2011 asettanut työryhmän, jonka tehtävänä oli laatia ehdotus säännösmuutoksiksi nyt lausunnolla olevan hallituksen esitysluonnokseen liittyvistä asiakokonaisuuksista. Työryhmän ehdotus on toimitettu valtiovarainministeriölle varsinaista säännösvalmistelua varten. Tämän vuoksi Verohallinnon näkemykset on pääosin jo hallituksen esitysluonnosta valmisteltaessa otettu huomioon. Verohallinto kannattaa hallituksen esitysluonnoksessa esitettyjä muutoksia.

Verohallinnon käsityksen mukaan verovalitusmenettelyä tulisi edelleen kehittää niin, että eri verolajien muutoksenhakumenettelyt yhtenäistettäisiin.  Valitusvaihetta tulisi kaikissa veroasioissa edeltää pakollinen oikaisuvaatimusmenettely. Ainoan poikkeuksen muodostaisivat Verohallinnon antamat ennakkoratkaisupäätökset, joista valitettaisiin lyhyessä määräajassa hallinto-oikeuteen, kuten nykyisinkin. Muissa kuin ennakkoratkaisuasioissa vasta oikaisuvaatimukseen annetusta päätöksestä voitaisiin valittaa hallinto-oikeuteen. Yhtenäistä muutoksenhakujärjestelmää edellyttää asiakasnäkökulma ja erityisesti nykyisessä tilanteessa Verohallintoon tulossa olevat isot tietojärjestelmämuutokset.

Verohallinto esittää lisäksi esitykseen muutamia yksittäisiä asioita koskevia tarkennusehdotuksia. Lisäksi esityksen perusteluissa on tarkennustarpeita. 

Ennakkopäätösvalitusta koskevan lupahakemuksen peruuttaminen

Ehdotetussa VML 71c §:n 5 momentissa todetaan, että: ”Jos hakija peruuttaa ennakkopäätösvalitusta koskevan lupahakemuksen, asian käsittely myös valituksena raukeaa.” Sanamuodosta olisi hyvä käydä selvyyden vuoksi ilmi, että siinä tarkoitetaan valituksen käsittelyn raukeamista myös hallinto-oikeudessa. Tällöin kukaan ei erehtyisi luulemaan, että asian käsittely jatkuu hallinto-oikeudessa lupahakemuksen peruuttamisesta huolimatta.

VML 71c §:n 5 momentti voitaisiin muuttaa seuraavasti:

Jos hakija peruuttaa ennakkopäätösvalitusta koskevan lupahakemuksen, asian käsittely myös valituksena hallinto-oikeudessa raukeaa.

Ennakkoratkaisun ja toimitetun verotuksen muutoksenhaun yhteensovittaminen

Verohallinnon olisi verotusta toimitettaessa noudatettava lainvoiman saanutta ennakkoratkaisua verovelvollisen tai yhtymän vaatimuksesta. Vaatimus voitaisiin yleensä tehdä esimerkiksi veroilmoituksen antamisen yhteydessä. Ennakkoratkaisun ja toimitetun verotuksen muutoksenhaun yhteensovittamisen kannalta voi kuitenkin syntyä ongelmallinen tilanne, jossa verovelvollinen tai yhtymä hakee muutosta ennakkoratkaisuun ja muutoksenhaun käsittelyn pitkittyessä muutoksenhakijalle myönteinen ennakkoratkaisu tulee lainvoimaiseksi vasta sen jälkeen, kun verotus on saanut lainvoiman. Verovelvollisen oikeuksien toteuttamiseksi olisi tarpeen säätää mahdollisuudesta tehdä seurannaismuutos ennakkoratkaisun perusteella.

VML:n 85 §:n 4 momenttiin voitaisiin tehdä seuraava lisäys:

Jos toimitettu verotus on saanut lainvoiman, verotusta voidaan kuitenkin oikaista verovelvollisen tai yhtymän vaatimuksesta ennakkoratkaisun mukaisesti. Tällöin noudatetaan soveltuvin osin mitä seurannaismuutoksesta 75 §:ssä säädetään.

Verosta vapauttamisesta aiheutuvan palautuksen kuittaaminen verotilillä

Verotililain 46 § koskee nykymuodossaan pelkästään viivästysseuraamusten huojentamista. Verotililain 27 §:ssä (Hyvityksen käyttäminen kuittaukseen) todetaan, että kuittaus on mahdollista siltä osin kuin niihin ei kohdistu veronkantolain 26 §:ssä tarkoitettu estettä. Kyseisen säännöksen 3 -kohdan mukaan veronkuittaukseen ei käytetä veronpalautusta, joka aiheutuu verosta vapauttamisesta. 

Ehdotetun 46 §:n (Verosta vapauttaminen) nojalla voitaisiin vapauttaa verosta tai maksusta sekä niiden viivästysseuraamuksista ja muista seuraamuksista. Aikaisemmin verotililakiin ja yksittäisiin verolakeihin sisältyneet huojentamista koskevat säännökset yhdistetään siten yhdeksi kokonaisuudeksi. Tästä seuraa vastaavasti se, että 4 momentissa oleva veronkuittaus tulisi kattamaan myös verotiliverojen pääomien huojentamisesta aiheutuvat palautukset. 

Verotilin rakenteen ja järjestelmän toimivuuden kannalta on tärkeää, että veronkuittausmahdollisuus säilytetään 46 §:ssä ainakin viivästysseuraamusten osalta.

Nykytilan säilyttämiseksi tulisi 46 §:ssä veronkuittausta koskeva säännös jakaa siten, että kuittaaminen olisi edelleen mahdollista vain viivästysseuraamusten osalta, verojen ja maksujen vapauttamiseen kohdistuisi edelleen veronkantolain 26 §:n mukainen kielto käyttää palautus veronkuittaukseen.

Verotililain 46 § 4 momentti voitaisiin muotoilla esimerkiksi seuraavasti:
	
Verovelvollisen verotilille palautettava muu kuin veron tai maksun vapauttamisesta aiheutuva veron- tai maksunpalautus voidaan käyttää maksamatta olevien velvoitteiden suoritukseksi tai veronkantolaissa tarkoitettuun veronkuittaukseen.

Maksujärjestely - korottomuus

Ehdotuksen mukaan Veronkantolakiin otettaisiin uusi säännös maksujärjestelyyn ryhtymisen edellytyksistä (35 a §). Sen kolmannen momentin mukaan maksujärjestely voitaisiin erittäin painavista syistä tehdä myös ilman korkoa. Ehdotus on prosessin kannalta pulmallinen. Tähän asti maksujärjestelyihin on aina kuulunut korko. Mahdollisuus korottomuuteen aiheuttaa todennäköisesti useita korottomuutta koskevia pyyntöjä, jotka lisäävät maksujärjestelyihin liittyvää työtä ja ohjaustarvetta, koska pyyntöihin täytyy vastata ja vastaukset täytyy perustella. 

Korosta vapauttamisen sisällyttäminen ehdotukseen perustuu siihen, että lykkäys voidaan erityisen painavista syistä myöntää ilman korkoa (HE s. 19). Asiakas voi kuitenkin samoilla perusteilla hakea veronhuojennusta, joka voidaan ulottaa myös korkoihin. Kun lykkäyksen poistamista perustellaan menettelyjen yksinkertaistamisella, maksujärjestelyjä koskevaan lakiin ei tulisi sisällyttää erillistä korottomuutta koskevaa säännöstä.  Sekä asiakkaan että Verohallinnon kannalta olisi selvempää, että maksuajan antaminen (maksujärjestely) ja koron maksamisesta vapauttaminen (huojennus) pidettäisiin erillään. Siten ehdotetusta 35 a §:stä tulisi poistaa kolmas momentti.

Pääjohtaja	Mirjami Laitinen

Ylitarkastaja	Kari Aaltonen