Tapaturmavakuutus- ja ammattitauti-		Muistio
lainsäädännön  uudistamistyöryhmän 
asettaminen				2.1.2007
STM/VAO

Tausta 

Sosiaalivakuutuslainsäädäntöä on selkeytetty useilla eri lainmuutoksilla vuodesta 2004 lukien. Sairausvakuutuslaki, kuntoutusta ja työeläkettä koskeva lainsäädäntö sekä kansaneläkelaki on uudelleen kirjoitettu. Uuden työntekijän eläkelain (395/2006) yhteydessä tapaturmavakuutusjärjestelmästä tuli työeläkkeeseen nähden kokonaan ensisijainen, kun työeläkkeen niin sanottu kolmen vuoden sääntö poistettiin. Sosiaali- ja terveysministeriössä on parhaillaan vireillä vakuutusyhtiölain, liikennevakuutuslain ja vakuutussopimuslain uudistamistyöt, joilla on liittymäkohtia lakisääteisen tapaturmavakuutuksen toimeenpanoon. 

Tapaturmavakuutuslaki on peräisin vuodelta 1948 eikä se vastaa lukuisten muutosten ja -lisäysten jälkeen enää rakenteeltaan ja selkeydeltään lainsäädännölle asetettuja vaatimuksia. Vuonna 2002 voimaan tullut perustuslaki edellyttää myös, että yksilön oikeudet ja velvollisuudet ilmenevät selkeästi lain tasolla.  

Tapaturmavakuutuslainsäädäntöön kuuluu myös ammattitautilaki ja tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annettu laki. Ammattitautien korvausmenettely ja korvaukset määräytyvät eräin poikkeuksin tapaturmavakuutuslain säännösten mukaan. Samoin  maatalousyrittäjien tapaturmavakuutuslaissa ja valtion virkamiesten tapaturmakorvauksesta annetussa laissa viitataan korvausmenettelyn ja korvausten osalta osin tapaturmavakuutuslain säännöksiin. Lisäksi lukuisiin eri lakeihin sisältyy yksittäisiä korvaussäännöksiä, joiden mukainen korvaus määräytyy tapaturmavakuutuslain säännösten mukaan. 

Tapaturmavakuutuslaki tulisi lain selkeyttämiseksi kirjoittaa uudelleen. Samalla tulisi arvioida tapaturmavakuutuslain rakennetta ja suhdetta mm. ammattitautilakiin ja tapaturmavakuutuslain perusteella korvattavasta kuntoutuksesta annettuun lakiin. Työmarkkinajärjestöjen taholta on tuotu esille myös tarve selvittää samassa yhteydessä, vastaako tapaturmavakuutuslaki sisällöllisesti työelämän muuttuneita olosuhteita. Samalla on tärkeää, että lainsäädäntö tukee työtapaturma- ja ammattitautiriskin vakuutettavuuden selkeää määrittävyyttä. Erityisesti haluttaisiin tarkastella lain soveltamisalaa, korvattavien vahinkojen määrittelyä ja korvausten määräytymisperusteita.

Uudistustyön toteuttaminen 

Tapaturmavakuutuslain uudistaminen tulisi toteuttaa kahdessa vaiheessa. Ensin perustettava työryhmä kävisi läpi tapaturmavakuutuslainsäädännön rakenteen sekä linjaisi lainsäädännön uudelleen kirjoittamista ja selkeyttämistä varten tarvittavat ja työelämän muutoksista johtuvat sisällölliset uudistustarpeet. Sen jälkeen olisi tarkoitus kolmikantaisesti valmistella lainsäädäntö. Lain säädöstasoinen uudelleenkirjoittamistyö tehtäisiin työryhmän tekemien linjausten perusteella. Kaksivaiheinen valmistelu on tarpeen, koska lainuudistushanke on merkittävä ja laaja. Rakenteelliset linjaukset olisi tarkoitus saada valmiiksi tammikuun 2008 loppuun mennessä. Sen jälkeen tavoitteena olisi lainsäädännön kodifiointi vuoden 2009 loppuun mennessä. 
 
Työryhmän kokoonpano

Työryhmän jäseninä olisi viisi työnantajia edustavaa jäsentä ja viisi palkansaajapuolta edustavaa jäsentä. Työnantajapuolen jäsenistä kolme edustaisi Elinkeinoelämän keskusliittoa, yksi kuntatyönantajia ja yksi Suomen Yrittäjiä. Palkansaajapuolelta kaksi jäsentä edustaisi SAK:ta, kaksi STTK:ta ja yksi AKAVA:a. Lisäksi valtiovarainministeriöllä olisi ryhmässä yksi edustaja. Työryhmän puheenjohtajana toimisi sosiaali- ja terveysministeriön hallitusneuvos Jaakko Hannula.

Työryhmän pysyvänä lääketieteellisenä asiantuntijana toimisi ylilääkäri Sakari Tola sekä tapaturmavakuutuksen muutoksenhakujärjestelmää edustavana asiantuntijana Tapaturma-asioiden muutoksenhakulautakunnan puheenjohtaja Hannu Hakkola. Lisäksi pysyvinä asiantuntijoina olisi kaksi edustajaa Tapaturmavakuutuslaitosten liitosta, yksi edustaja Vakuutusyhtiöiden Keskusliitosta sekä yksi edustaja Maa- ja metsätaloustuottajain Keskusliitosta. Yksi työryhmän sihteeri tulisi Tapaturmavakuutuslaitosten liitosta ja yksi sosiaali- ja terveysministeriöstä. Työryhmän olisi työnsä aikana lisäksi kuultava työsuojeluorganisaatiota ja muita tarpeelliseksi katsomiaan asiantuntijoita. 

Sosiaali- ja terveysministeriö on pyytäessään ehdokkaita työryhmään osallistuvilta tahoilta työryhmän jäseniksi korostanut sekä mies - että naisehdokkaiden merkitystä naisten ja miesten välisestä tasa-arvosta annetun lain (609/1986)  4 a §:n mukaisesti. Ehdotettavan  työryhmän varsinaisista jäsenistä naisia on viisi ja miehiä on seitsemän. Naisten osuus työryhmän varsinaisista jäsenistä on noin 42 prosenttia, mikä täyttää lain edellyttämän vähimmäismäärän. 

Toimiaika   

Työryhmän toimiaika olisi 4.1.2007 –31.1.2008. 
  
                  Kustannukset 
		
                 Resurssitarve yhteensä 7 henkilötyökuukautta /1500 euroa.
                 Kokouskustannukset yhteensä 600 euroa.