Sisäasiainministeriö				Lausuntoyhteenveto 13.12.2010 
Pelastusosasto	SMA väestönsuojien teknisistä vaatimuksista ja väestönsuojan laitteiden kunnossapidosta
Pelastusylitarkastaja Veli-Pekka Hautamäki			SM 027:00/2010

Lausuntoyhteenvetoon on koottu lausuntokierroksella olleesta asetusluonnoksesta (10.9.2010) annetut keskeiset kommentit. Lausunnoissa useampaan kertaan esitettyjä kannanottoja ei ole aina toistettu yhteenvedossa uudelleen. Ks.  tarkemmin yksityiskohtaisemmat kommentit lausunnoista.

Asetusluonnoksesta pyydettiin lausunnot seuraavilta:

Ålands landskapsregering
Ahvenanmaan valtionvirasto
Ministeriöt
Aluehallintovirastot
Säteilyturvakeskus
Pelastuslaitokset
Pelastusopisto
Valtion teknillinen tutkimuskeskus
Suomen Kuntaliitto
Suomen pelastusjohtajat
Suomen Palopäällystöliitto ry
Suomen Sopimuspalokuntien Liitto ry
Suomen Pelastusalan Keskusjärjestö ry
Helsingin Väestönsuojeluyhdistys ry
Asunto-, toimitila- ja rakennuttajaliitto RAKLI ry
Rakennustarkastusyhdistys
Suomen Yrittäjät ry
Elinkeinoelämän keskusliitto EK
Finanssialan Keskusliitto
Rakennusteollisuus RT
Fläkt Woods Oy
Rakennusbetoni- ja Elementti Oy
Kalliosuunnittelu Oy Rockplan Ltd
Temet Oy
Karantia Oy Perusturva
Suoja-Expert Oy
Malkit Oy

Asetusluonnoksesta ei annettujen lausuntojen perusteella ollut kommentoitavaa tai asetusluonnoksessa olevat ehdotukset olivat pelkästään hyväksyttäviä seuraavien lausunnonantajien mielestä:

Oikeusministeriö
Liikenne- ja viestintäministeriö
Puolustusministeriö
Työ- ja elinkeinoministeriö
Valtiovarainministeriö
Ahvenanmaan valtionvirasto
Lapin aluehallintovirasto
Lounais-Suomen aluehallintovirasto
Säteilyturvakeskus
Turvatekniikan keskus
Huoltovarmuuskeskus
Pelastusopisto
Hämeenlinnan kaupunki
Jyväskylän kaupunki (rakennusvalvonta)
Kokkolan kaupunki
Porin kaupunki
Vaasan kaupunki
VTT
Suomen Omakotiliitto ry
Elinkeinoelämän keskusliitto EK
Suomen Yrittäjät ry

Yleisempiä yksittäisiä kommentteja:

Helsingin kaupungin pelastuslaitos: vss-asetukset vaativat tuekseen RT-kortteihin rinnastettavat suunnitteluohjeet, jotka selventävät määräyksiä ja joihin viranomaiset voivat vedota esitettyjä suunnitteluratkaisuja arvioidessaan

Etelä-Karjalan pelastuslaitos: asetukseen tulee sisällyttää väestönsuojan normaaliajan käytölle asetettavat vaatimukset

Päijät-Hämeen pelastuslaitos ja Karanttia Oy Perusturva: asetuksessa tulisi olla maininta suojelumateriaalin hankintavelvollisuudesta

SPEK: pykäläehdotus: ”Väestönsuojaan tulee varata suojeluhenkilökunnalle riittävät henkilökohtaiset varusteet sekä väestönsuojan toimintakunnon pitämiseksi tarpeelliset työkalut ja varusteet.”

PYKÄLÄKOHTAISET KOMMENTIT
	LAUSUNNONANTAJA	LAUSUNTO	
1 § Soveltamisala	Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	-voisi lisätä vielä mainintana pelastuslain väestönsuojien rakentamista koskevan sääntelyn valtioneuvoston väestönsuojia koskevan asetusluonnoksen tapaan	
2 § Suojatila	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	-henkilöä kohden varattavan suojatilan pinta-alaa suurennettiin 0,6 neliömetristä 0,75 neliömetriin jo pelastustoimiasetuksen (857/1999) 19 §:ssä; henkilöä kohti laskettu ilmatilavuus laskee yhtenäistämisen johdosta S2-luokan teräsbetonisuojan osalta	
3 § Sulkuhuone	Päijät-Hämeen pelastuslaitos	-sulkuhuoneen koon eteen 4m2 voisi laittaa sanan vähintään; S1-luokan suojahuoneen koko on varmaan sama 4m2 (luonnoksessa 2,5m2)	
	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	-asetusluonnoksen 22 §:n nojalla 20m2 suuruisen S1-luokan suojan (minisuoja) rakentaminen ei edellytä sulkutilan rakentamista (aiemmin 12-20m2 suuruinen K-luokan suoja)	
	Pohjois-Suomen aluehallintovirasto	-pykälän 2 momenttia tulisi muuttaa siten, että sulkuhuone vaadittaisiin S2-luokan suojiin aina kaikkien sisääntuloreittien yhteydessä ja suoraan ulkoilmaan tai maanpäälle johtavan varatienä toimivan hätäpoistumisreitin yhteyteen	
4 § Käymälät	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-tekstistä ei selviä se, pitääkö kuivakäymälöitä varten olevien koppien seinät rakentaa valmiiksi; tämä säännös haittaisi merkittävästi suojan normaalikäyttöä; säädöksestä ei myöskään selviä, voidaanko nykyisen tyyppisiä kuivakäymälätelttoja käyttää jatkossakin
-nykyisen käytännön mukaisesti käymälätilat sijoitetaan poistoilmaventtiilien läheisyyteen, tästä ei ole luonnoksessa mainintaa	
	Rakennusteollisuus RT ry	-käymäläkalustevaatimus on esitetty alkavaa 20m2 kohden, ehdotuksen VNA väestönsuojista 2 §:n mukaan väestönsuoja on mahdollista tietyin edellytyksin mitoittaa myös henkilömäärän mukaan > tällöin tulisi voida mitoittaa käymäläkalusteiden määrä esimerkiksi kaluste per 30 henkilöä	
5 § Ensiapu- ja sairashuone	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-pykälässä lienee huomioitu vain fyysisesti vammautuneet potilaat, tartuntatautitilannetta ei ilmeisesti ole tässä yhteydessä tarkasteltu
-sairashuonetilojen sijoittamisessa tulisi huomioida tarve eristää sairaat ihmiset terveistä, jolloin voidaan ehkäistä tartuntatautien leviämistä
-vammautuneiden potilaiden osalta on tarkoituksenmukaista, että he sijoittuvat lähelle sisäänkäyntiä
-ensiavun näkökulmasta on hyvä, että ensiapupiste sijaitsee sisäänkäynnin lähellä
-kalliosuojien suunnittelun yhteydessä tulisi sisäänkäyntien läheisyyteen tehdä tilavaraus sairasajoneuvojen kääntöpaikalle, jotta sairaankuljetus voidaan toteuttaa mahdollisimman tehokkaasti	
	Rakennusteollisuus RT ry	-ehdotetaan pykälässä käytetty terminologia muutettavaksi alalla yleisesti käytettyä nimikkeistöä vastaavaksi (esim. Talo 2000 Tilanimikkeistö)	
6 § Konehuoneet ja valvomo	-ei kommentteja		
7 § Poistumisreitit	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-myös maanpäällisten suojien hätäpoistumisreitit on suojattava rakennusten sortumilta; tiheään rakennetussa kaupunkiympäristössä on varmistuttava siitä, että poistuminen sortuma-alueen ulkopuolelle on mahdollista	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	-pykälässä poiketaan Suomen rakentamismääräyskokoelman, osa E1 kohta 10 nimikkeistöstä sekä myös uloskäytävien lukumäärästä, joka on riippuvainen tilassa oleskelevista tai työskentelevistä henkilömääristä	
	Suomen Kuntaliitto	-pykälään olisi hyvä lisätä vaatimus poistumisreitin johtamisesta sortuman ulkopuolelle, jona pidetään etäisyyttä H/3 (H = rakennuksen korkeus)	
8 § Kalliosuojan sijoittaminen kallioon	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-tulisi huomioida pohja- ja tulvavesien aiheuttamat riskit suojalle ja rakentamisen yhteydessä suoja on varustettava tarvittavalla vedenpoistolaitteistolla	
	Rakennusteollisuus RT ry	-pykälä ei priorisoi esitettyjä mitoitusvaihtoehtoja; ehdotetaan lisättäväksi aloitusmomentti ”Kalliosuojan rakenteet mitoitetaan laskennallisesti tai taulukkomitoituksella.”	
9 § Kalliosuojan louhinta	-ei kommentteja		
10 § Kallion lujitukset	Suomen Kuntaliitto	-tähän tulisi siirtää VNA:sta (7 §) kallion lujitusta koskevat säännökset; tällöin lujitusta koskevat säännökset olisivat kootusti yhdessä pykälässä	
11 § Sirpalesuojaus	-ei kommentteja		
12 § Painekuormat	Päijät-Hämeen pelastuslaitos	-kaikille muille kuin S1-luokan suojatyypeille on määritelty paineaallosta aiheutuvat painekuormat; onko tarkoitus näin?	
	Ympäristöministeriö	-3 momentissa on annettu paineaallosta aiheutuva kuorma maanpäällisen ja siihen verrattavan suojan ympärysseinille; sen sijaan katon ja painekuormitukselle altistuvan lattian kuormia ei ole määritelty vaikka nekin kuormittuvat samalla	
	Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	-kalliosuojan raitis- ja poistoilmakuilujen mitoitusvaatimusta on alennettu 900 kN/m2 > 300 kN/m2; mitoitusvaatimuksen muuttaminen ei saa vaikuttaa suojaustasoa merkittävästi heikentävällä tavalla	
13 § Tärähdyskuormitukset ja muut kuormitukset	Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	-laskentakaavoissa esitetyt lyhenteet tulisi selvästi määritellä	
	Ympäristöministeriö 	-käsite ”pitkäaikaiset vaimentamattomat kuormat” saattaa olla epäselvä ellei se ole esiintynyt SM:n aikaisemmissa asetuksissa
-tarkoitetaanko Rakentamismääräyskokoelman B1:n oleskelukuormaa I vai II ?
-kaavassa 1) symbolin ”l” pitäisi ilmeisesti olla alaindeksi, koska sen merkitystä ei ole määritelty eikä ”l” voi olla suure, koska silloin ql ei sovi dimensioiltaan yhteen summan ensimmäisen termin kanssa
-viittaus rakenteiden kuormitusmääräyksiin tulee vanhentumaan kun Rakentamismääräyskokoelmasta poistetaan suunnittelusäännöt ja korvataan viittauksilla Eurokoodi-suunnittelustandardeihin	
14 § Rakenteiden luokitus ja raudoitus	Päijät-Hämeen pelastuslaitos	-K30-betoniluokka poistuu kun eurokoodit tulevat voimaan (ensi vuoden alussa?); K30-luokkaa vastaa lähinnä luokat C25/30 tai C30/37	
	Ympäristöministeriö	-rakenneluokat 1 ja 2 vanhenevat siirryttäessä eurokoodeihin, tilalle tulee vastaavat seuraamusluokat (CC1…CC3)
-1 momentin murtovenymävaatimus ongelmallinen, koska kaikkien nykyisten betoniteräslaatujen ominaisuuksiin ei kuulu murtovenymä	
	Suomen Kuntaliitto	-katon alapinnan pääraudoitukseen sidotun teräsverkon ominaisuudet tulisi määritellä (silmäkoko ja teräslangan vahvuus ja lujuus)	
	Rakennusteollisuus RT ry	-pykälän korjausehdotus:
”Väestönsuojien teräsbetonirakenteet tulee tehdä standardin SFS-EN 13670 ja sen soveltamisstandardin SFS 5975 mukaisesti käyttäen vähintään C25/30-luokan betonia. S2- ja kallioväestönsuojan teräsbetonirakenteiden osalta noudatetaan toteutusluokan 2 ja S1-luokan väestönsuojan osalta toteutusluokan 2 vaatimuksia. Betoniterästen tulee täyttää sitkeysluokan B vaatimukset.”	
	Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos	-väestönsuojan ovi, joka on tehty suojaamaan asevaikutuksilta, kemikaaleilta ja ionisoivalta säteilyltä, ei välttämättä suojaa tavanomaiselta tulipalolta
-ylipaineventtiileillä ei ole palonkestovaatimusta	
15 § Ilmanvaihtojärjestelmä	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-lisäysehdotus: suoja on varustettava tarkoitukseen sopivalla ilmanvaihtolaitteella
-säännös on liian velvoittava, koska myrkyllisten aineiden tunnistaminen ei ole nykyisellä sensoritekniikalla täysin mahdollista; myrkyllisten aineiden todentaminen ilmasta on riittävä taso, jotta voidaan käynnistää tarvittavat suodattamistoimenpiteet > ei siis tarvitse tietää että kyseessä on esimerkiksi ammoniakki vaan riittää että saadaan tieto kemiallisen yhdisteen olemassaolosta
-S2- ja kallioväestönsuojat tulee varustaa sähkö- ja dieselkäyttöisillä ilmanvaihtolaitteilla
-asetuksessa ei mainita suojien toiminta-aikavaatimuksia
-toiminnallisia (johtamispaikka) suojia ei ole erikseen mainittu
	
	Tampereen aluepelastuslaitos	-S1-luokan suojissa tulisi myös olla vaatimuksena raitisilmakanavan ilmanottokorkeus vähintään 800 mm maanpinnasta	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	-erikseen tulisi ohjeistaa, mitä myrkyllisiä aineita suojaan otettavasta ilmasta tulee kyetä suodattamaan ja mitä kyettävä ilmaisemaan
-tulisi säätää, että myrkyllisten aineiden ilmaisujärjestelmän on kyettävä sulkemaan välittömästi suojan tuloilmajärjestelmä ilmaisun saatuaan niin, ettei myrkyllisiä aineita pääsen suojan ilmanvaihtoon	
	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	-1 momenttia tulisi tarkentaa; ilmanvaihtolaitteistojen riittävyys?	
	Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos	-jokaisesta käymäläkomerosta on järjestettävä erillinen kohdepoisto	
16 § Kallioväestönsuojan jäähdytys	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-jäähdyttävien pintojen laskennassa on otettava huomioon eri materiaalien kertoimet; tätä ei ole huomioitu asetusluonnoksessa	
17 § Vedensaanti ja viemäröinti	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-mikäli suoja rakennetaan pohjavedenpinnan alapuolelle, on suoja varustettava ulkoisesta sähkönsaannista riippumattomilla pohjavesipumpuilla
-”vesipisteen välitön läheisyys” tulisi määritellä yksityiskohtaisemmin; ulkoisen vesipisteen mahdollisuutta ei suljeta pois mutta edelliseen kappaleeseen viitaten, voi toiminta kontaminaatiotilanteessa vaikeutua kohtuuttomasti, mikäli henkilöpuhdistamista ei voida suorittaa suojatilassa (suojateltta)
-väestönsuoja tulee varustaa lattiakaivolla, riippumatta vesipisteen sijainnista
-sulkuhuoneen tai -teltan toiminnan näkökulmasta sulkutilassa tulee olla viemäri, jolloin mahdollisessa puhdistamistilanteessa saadaan valumavedet johdettua tarkoituksenmukaisesti pois; lattiakaivo antaa paremmat edellytykset suojan huoltotoiminnalle normaalioloissa
-vesipiste ja viemäröinti tulee sijoittaa myös S2- ja kalliosuojien sulkuhuoneisiin puhdistautumista varten	
	Päijät-Hämeen pelastuslaitos	-pitäisikö sisätiloissa oleva vesipiste varustaa pesualtaalla ja viemärillä tai vain lattiassa olevalla viemärillä; tämä vesivahinkojen minimoimiseksi	
	Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	-1 momentti tulisi muuttaa siten, että myös S1-luokan teräsbetonisessa väestönsuojassa vesipiste tulee olla väestönsuojan sisällä; kuitenkin asetuksen 22 §:n poikkeukset voisivat jäädä ennalleen	
	Varsinais-Suomen pelastuslaitos	-välitön läheisyys tulisi rajata metrimääränä, esimerkiksi enintään 50 metrin etäisyydessä	
	Etelä-Pohjanmaan pelastuslaitos	-sulkuhuone/-teltta olisi varustettava suihkulla ja lattiakaivolla saastuneiden varusteiden pesemistä varten
-väestönsuojan jätehuollon ohjeistus voitaisiin antaa kunnallisen jäteyhtiön tehtäväksi	
	Kuopion kaupunki	-olisiko kalliosuojiin syytä ja/tai mahdollista tehdä porakaivo?; kustannusvaikutus? 	
18 § Sähkö ja valaistus	Suomen Kuntaliitto	-S1-luokan väestönsuoja tulee myös varustaa ainakin hätävalaistuksen mahdollistavalla varavoimalla (akku) sen lisäksi, että se voidaan hoitaa myös ilmanvaihtolaitteistoon liitetyllä valaistuksella	
	Itä-Suomen aluehallintovirasto	-1 momentin muotoiluehdotus:
”S1- ja S2-luokan teräsbetoniset väestönsuojat ja kalliosuojat on liitettävä sähköverkkoon. S1- ja S2-luokan teräsbetonisiin väestönsuojiin on asennettava oma ryhmäkeskus, joka on liitettävä omalla nousujohdolla pää- tai nousukeskukseen. Kallioväestönsuojaan on asennettava pääkeskus, joka on liitettävä omalla syöttöjohdolla sähkönjakeluverkkoon.” 	
	Länsi-Uudenmaan pelastuslaitos	-2 mom.: ainakin suurimmat kalliosuojat ja kuntien sekä alueellisten johtokeskussuojien osalta varavoiman tulisi olla pakollinen	
19 § Viestilaitteet	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-kalliosuojiin on asennettava ovipuhelimet ja kuulutusjärjestelmät
-jos rakennuksessa, johon väestönsuoja tehdään, on yhteisantennilaitteet, on väestönsuojaan asennettava antennipiste	
	Keski-Uudenmaan pelastuslaitos	-internet-yhteys?; VIRVE-kuuluvuus?	
	Pohjanmaan pelastuslaitos	-antennin kytkeminen matkapuhelimeen; matkaviestimen akun lataaminen sähkökatkon aikana	
	Suomen Kiinteistöliitto ry	-jos matkapuhelinvaatimuksen on tarkoitus koskea myös olemassa olevia kiinteistöjä, tulisi siihen olla siirtymäaika	
20 § Laitteiden toimintakunnossa pitäminen	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-väestönsuojat on pidettävä jatkuvasti toimintakunnossa: varavoimakoneita ja IVL-laitteita koekäytetään 2-6 kertaa vuodessa sekä esim. akustojen tilaa seurataan säännöllisesti
-ehdotetaan, että tarkastaminen ja huolto vähintään 10 vuoden välein korvataan maininnalla, että tiiveyskokeet on suoritettava 5 vuoden välein ja ulkopuolisen valtuutetun tarkastuslaitoksen tekemä käyttökoe 10 vuoden välein
-huoltotarve on riippuvainen laitteiston kunnosta, ei tarkastusvälistä	
	Päijät-Hämeen pelastuslaitos	-lisättävä maininta, että ministeriö antaa tarkemman ohjeen tarkastuksen suorittamisesta, siihen tarvittavista välineistä jne.	
	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	-asetuksessa tulisi määritellä, minkälaista koulutusta väestönsuojan tarkastajalta edellytetään	
	Oulu-Koillismaan pelastusliikelaitos	-pykälässä tulisi tarkemmin määritellä mm. se, kenen velvollisuus tarkastusten suorittaminen on ja kuka tarkastukset tekee	
	Kanta-Hämeen pelastuslaitos	-tarkastustoiminnan auktorisointi ei välttämättä ole kaikilta osin perusteltua; taloyhtiöiden tai muiden suojan omistajien omatoiminen tarkastaminen tulisi sallia	
	Varsinais-Suomen pelastuslaitos	-tarkastusväli 10 vuotta, mutta huoltoväli enintään 5 vuotta	
	Pohjanmaan pelastuslaitos	-kuka laatii tarkastuspöytäkirjan: auktorisoitu huoltoliike, urakointiliike, asukas, isännöitsijä?
-asetuksessa tulisi tarkentaa vaatimukset tarkastajalle	
	Suomen Kuntaliitto	-mikäli tarkastuspöytäkirja sisältää välittömiä korjaustoimenpiteitä, tulisi se toimittaa pelastusviranomaiselle korjausten suorittamisen valvomiseksi; muutoin riittää, että se esitetään pyydettäessä pelastusviranomaiselle tarkastuksen yhteydessä	
	Keski-Suomen pelastuslaitos	-täsmennysesitys:
”Väestönsuojan laitteiden toimintakunnon varmistamiseksi ne tulee tarkastaa ja huoltaa valmistajan ohjeen mukaisesti tai vähintään 10 vuoden välein…”	
21 § Läpiviennit	Pohjois-Karjalan pelastuslaitos	-lisäysehdotus:
”Ympärysrakenteisiin tehtävien aukkojen ja läpivientien on vastattava kestävyydeltään ja tiiveydeltään väestönsuojalle asetettuja vaatimuksia ja ne on voitava sulkea väestönsuojan puolelta helposti ja nopeasti, rakenteita ja rakennusosia rikkomatta.”
-perustelut:
Normaaliolojen ilmanvaihtoputkien läpivientiholkit ovat vaikeita irrottaa tiiveyskoetta varten. Usein ilmanvaihtoputken ja läpivientiholkin sovitus on liian tiukka, joten holkin irrotus helposti ja ehjänä ei onnistu, tai siihen tarvitaan erityisosaamista ja erityistyökaluja.	
22 § Poikkeukset	Helsingin kaupungin pelastuslaitos	-pykälän ja VNA:n 2 §:n välillä on ristiriita: SM:n asetuksessa annetaan helpotuksia alle 20m2 suojaan vaikka VNA:n mukaan alle 20m2 suojia ei voida rakentaa	
	Tampereen aluepelastuslaitos	-2 momentissa oleva helpotus on ristiriidassa ko. asetuksen 5 §:ssä rakenteiden paksuutta koskevien vaatimusten kanssa
-22 § tulisi kokonaan poistaa asetuksesta	
	Etelä-Suomen aluehallintovirasto	-mikäli kaikki poikkeukset koskien myös väestönsuojan rakenteiden paksuutta säädettäisiin tässä asetuksessa, ehdotetaan pykälän muotoiluksi:
”Poiketen siitä, mitä tässä asetuksessa säädetään, voidaan varsinaiselta suoja-alaltaan 20 neliömetrin S1-luokan teräsbetoninen väestönsuoja rakentaa ilman sulkutilaa, suojaoven aukeamista suojaavaa sortumankestävää betonilaattaa, vesijohtoa ja viemäröintiä.

Seinien ja katon raudoituksen tankojen keskiöväli molempiin suuntiin molemmissa pinnoissa saa 20 neliömetrin S1-luokan väestönsuojassa olla enintään 300 millimetriä. Väestönsuojan seinien ja katon betonirakenteen paksuudeksi riittää 20 neliömetrin S1-luokan väestönsuojassa 200 millimetriä betonia.”	
 	Pohjanmaan pelastuslaitos	-suojaoven edessä oleva sortumankestävä betonilaatta tulisi vaatia myös pieniin alle 20m2 väestönsuojiin, joka matalissa rakennuksissa ei ole sijoitettu ulkoseinän yhteyteen, vaan sijaitsee sisävyöhykkeessä ja näin ollen voi ulospääsy, varapoistumisaukosta huolimatta, olla estynyt sortuman johdosta