Syövän hoitoa kehittävä työryhmä

Asettaminen	
	Sosiaali- ja terveysministeriö on tänään tekemällään päätöksellä asettanut työryhmän kehittämään syövän hoitoa vuoteen 2020.	

Toimikausi	
	1.3.2009 - 31.12.2009  	

Tausta	
	Syöpäsairaudet ovat yleisiä. Uusia syöpätapauksia todetaan vuosittain yli 27 000 ja määrän arvioidaan kasvavan vuoteen 2015 mennessä yli 30 000:n. Syövän ilmaantuvuus lisääntyy etenkin väestön ikääntyessä, lisäksi elintavat selittävät syöpäkehitystä. Vaikka syöpään sairastuu lukumääräisesti yhä enemmän ihmisiä, yhä useampi paranee pysyvästi ja samalla hoidettujen potilaiden seuranta on yhä enemmän. Silti myös oireenmukaista hoitoa tarvitsevien syöpäpotilaiden määrä kasvaa seuraavan vuosikymmenen aikana. 

Syövän leikkaushoidot kehittyvät mutta etenkin sädehoidon tehon parantamiseen ja sen kohdentamiseen liittyviä uusia menetelmiä kehitetään. Syöpälääkkeiden kehityksessä painopiste siirtyy perinteisistä solunsalpaajista lääkkeisiin, jotka vaikuttavat täsmällisemmin syövässä esiintyviin poikkeaviin molekyylimekanismeihin. Uusien syöpälääkkeiden nopea kehitys lisää nopeasti sairaaloiden lääkekuluja. 

Aiemmin vain osaa syöpäpotilaista voitiin hoitaa, nykyisin suurelle osalle on tarjolla myös onkologinen hoito. Liitännäishoitojen yleistyminen lisää edelleen asiantuntevan henkilöstön tarvetta ja syövän hoito spesialisoituu. Hoito edellyttää onkologian lisäksi kirurgian, radiologian ja patologian asiantuntemusta. Vuodeosastohoidon suhteellinen osuus tullee edelleen vähenemään ja erikoissairaanhoidon poliklinikkojen kuormitus kasvamaan. 

Vaikka syövän ikävakioitu ilmaantuvuus pysyisi ennallaan, kasvaa vuosina 2006-2015 miesten syöpien ilmaantuvuus 2-9% ja naisten 10-16 %. Syöpien ilmaantuvuuden tulevaa kehitystä koskevien ennusteiden avulla tehdään päätöksiä sairaalapaikoista, laitteista ja henkilöstöstä. Niitä tarvitaan myös kohdennettaessa syövän ennaltaehkäisyyn ja varhaiseen toteamiseen tähtääviä toimia ja arvioitaessa erilaisten hoitomenetelmien tuloksellisuutta. 

Syöpien lisääntyessä ja niiden hoidon kehittyessä on erityisen tärkeä huolehtia siitä, että uudet syöpähoidot otetaan käyttöön viiveettä mutta samalla hallitusti arvioimalla niiden hyödyt suhteessa niistä aiheutuviin kustannuksiin. Samalla liian vähän hyödylliset hoidot on nopeasti tunnistettava ja poistettava käytöstä. On myös tehtävä päätöksiä siitä, milloin hoito pitää keskittää ja milloin puolestaan hoito ja etenkin hoidettujen potilaiden seuranta voidaan hajauttaa perustasolle. Oireenmukaista hoitoa on kehitettävä ja potilaan näkökulma otettava huomioon nykyistä paremmin.

Vuonna 2004 syövät aiheuttivat yhteensä yli 500 miljoonan euron kustannukset ja vuoteen 2015 kustannusten arvioitiin kaksinkertaistuvan. Syövän kustannuksista suurin osa on hoitokustannuksia. Kustannuksia tulee tarkastella myös suhteessa syöpäpotilaiden laatupainotettuun elinvuosiin ja huolehdittava vähävaraisten kansalaisten mahdollisuudesta saada laadukkaita syöpähoitoja. Hoidon sisällön ja kustannusten hallinnan kannalta tärkeät kysymykset liittyvät syövän hoidon järjestämiseen eli hoidon organisointiin, porrastukseen ja työnjakoon, sekä toisaalta hoidon sisältöön eli hoitojen käyttöönottoon ja hoitokäytäntöihin. 

Euroopassa luodaan syövän hoitoon, diagnostiikkaan, tutkimukseen ja koulutukseen panostavia keskittymiä (Comprehensive Cancer Center). Myös Suomessa tarvitaan näiden alueiden koordinointia, kansallisen syöpäkeskuksen mallin pohdintaa ja syövän hoitolaitosten verkostoitumista sekä Suomen sisäisesti että eurooppalaisten keskittymien kanssa.  

Syövän hoitotulokset ovat Suomessa kansainvälisesti hyviä ja kansainvälisessä vertailussa kohtuullisin kustannuksin. Tulosten kannalta tulevaisuuden haaste ovat syöpähoitoihin pääsyssä todetut viiveet yhdessä vallitsevan henkilöstöpulan ja kallistuvien syöpähoitojen kanssa tilanteessa, jossa syöpäpotilaiden määrä ja hoidot lisääntyvät ja yhteiskunnan voimavarat ovat rajallisia. Valtaosa viiveisiin vaikuttavista tekijöistä ja siten myös niiden korjaamiseksi tarvittavista toimista on erityisvastuualueiden, sairaanhoitopiirien ja syöpätautien toimintayksiköiden vastuulla. 

Hoitoon pääsyä on vauhditettava, mutta pitkällä aikavälillä on lisäksi valmistauduttava syöpäpotilaiden määrän ja heidän hoitoisuusasteensa sekä uusien kalliiden hoitojen kasvuun niin, että syöpä hoidetaan Suomessa vuonna 2020 hyvin tuloksin ja kohtuukustannuksin. Hoitoon sisältyy aktiivinen ja oireenmukainen hoito, hoidettujen potilaiden seuranta sekä potilaan kulku hoitoprosessissa ja kokemukset sen aikana. Hoidon sisältöä ja järjestämistä koskevat ehdotukset merkitsevät muutoksia myös alan henkilöstö- ja koulutustarpeisiin sekä tutkimukseen.	

Tavoitteet	
	Tavoitteena on työn ensimmäisessä vaiheessa linjata syöpätautien hoidon sisältöä ja hoidon järjestämistä Suomessa ja valmistautua syöpäpotilaiden määrän ja uusien hoitojen lisääntymiseen. Eri näkökulmien saamiseksi koostuu ensimmäisen vaiheen työryhmä viranomaisten ohella erikoissairaanhoidon, perusterveydenhuollon, terveystaloustieteen, Syöpäjärjestöjen ja potilaiden edustajista.

Työn toista vaihetta varten perustettavan työryhmän tavoitteena on selvittää edelleen alan koulutusta ja tutkimusta työn ensimmäisen vaiheen ehdotusten pohjalta sekä linjata syövän ehkäisyä, seulontoja ja potilaan kuntoutusta. Toisen vaiheen työryhmän perustamisesta ja järjestämisestä vastaisi Terveyden ja hyvinvoinnin laitos.	

Tehtävä	
	Työryhmän tehtävänä on laatia ehdotukset, joiden avulla syöpäsairauksien hoitojärjestelmää kehitetään terveystaloustieteellisesti kestävällä tavalla vuoteen 2020 mennessä. Työryhmän on 
1) arvioitava syövän ilmaantuvuuden, hoidon ja syövästä aiheutuvien kustannusten kehitystä vuoteen 2020
2) suunniteltava näiden tietojen perusteella syövän diagnostiikan, hoidon ja hoidettujen potilaiden seurannan sisältöä, henkilöstötarpeita, työnjakoa ja porrastusta vuoteen 2020 tavalla, jossa otetaan huomioon hoitojen saatavuus, laatu, vaikuttavuus ja kustannukset sekä terveydenhuollon käytettävissä olevat voimavarat
3) tehtävä edellä mainittuja koskevat toimenpide-ehdotukset, ja 
4) arvioitava edellä mainittujen tehtävien perusteella vaikutuksia alan koulutukseen ja tutkimukseen.

Työn toisessa vaiheessa perustettava työryhmä tulee jatkamaan alan koulutuksen ja tutkimuksen arviointia sekä linjaamaan syövän ehkäisyä, seulontoja ja potilaan psykososiaalista kuntoutumista, sekä tekemään toimenpide-ehdotuksensa.	

Organisointi	
		Puheenjohtaja Terhi Hermanson, lääkintöneuvos, sosiaali- ja terveysministeriö 	
		
Varapuheenjohtaja Marina Erhola, ylijohtaja, Terveyden ja hyvinvoinnin laitos 	
		
Jäsenet:	
		Heikki Joensuu, professori, Helsingin yliopistollinen keskussairaala 	
		Henkilökohtainen varajäsen Pekka Virkkunen, ylilääkäri, HYKS 	
		Päivi Hietanen, lääketieteellinen päätoimittaja, Suomen Lääkärilehti 	
		Henkilökohtainen varajäsen Pekka Rissanen, professori, Tampereen yliopisto	
		Osmo Saarelma, terveyskeskuslääkäri, Espoon kaupunki, Kilon terveysasema 	
		Henkilökohtainen varajäsen Anna-Mari Leppäkoski, terveydenhoitaja, Espoon kaupunki, Kilon terveysasema 	
		Pirkko Kellokumpu-Lehtinen, professori, TAYS 	
		Henkilökohtainen varajäsen Vesa Kataja, erikoislääkäri, Vaasan keskussairaala 	
		Risto Johansson, professori, Kuopion yliopistollinen sairaala 	
		Henkilökohtainen varajäsen Markku Puro, yhtymäjohtaja, Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä 	
		Seppo Pyrhönen, Professori, Turun yliopistollinen sairaala 	
		Henkilökohtainen varajäsen Riitta Kokko, ylilääkäri, Hämeenlinnan keskussairaala 	
		Taina Turpeenniemi-Hujanen, professori, Oulun yliopistollinen sairaala 	
		Henkilökohtainen varajäsen Jaana Kaleva-Kerola, ylilääkäri, Länsi-Pohjan keskussairaala 	
		Kristiina Helenius, toimitusjohtaja 	
		Henkilökohtainen varajäsen Jaakko Karvonen, johtajaylilääkäri (eläkkeellä)	
		Juha Hänninen, johtaja, Terhokoti 	
		Henkilökohtainen varajäsen Ulla Keränen, kirurgiylilääkäri, Hyvinkään sairaala 	
		Sihteeri Harri Vertio, pääsihteeri, Suomen Syöpäyhdistys ry 	
		
	Työryhmä voi tarvittaessa ottaa toisen sihteerin ja pysyviä asiantuntijoita. Se voi myös kuulla asiantuntijoita ja järjestää kuulemistilaisuuksia.	

Kustannukset ja rahoitus	
	Työryhmän tulee työskennellä virka-aikana ilman eri korvausta.
Työryhmän menot maksetaan valtion talousarviomomentilta 33.01.01	

	

Peruspalveluministeri	

Paula Risikko	

	

Hallitusneuvos	

Anne Koskela	

LIITTEET	
	-	

JAKELU	
	Päätöksessä mainitut	

TIEDOKSI	
	Sosiaali- ja terveysministeri Liisa Hyssälä
Valtiosihteeri Terttu Savolainen
Erityisavustaja Marja Tallavaara
Valtiosihteeri Ilkka Oksala
Erityisavustaja Anna Manner-Raappana
Kansliapäällikkö Kari Välimäki
Terveyden ja hyvinvoinnin laitos
HYKS
TAYS
Vaasan keskussairaala
KYS
Forssan seudun terveydenhuollon kuntayhtymä
TYKS
OYS
Länsi-Pohjan keskussairaala
Hämeenlinnan keskussairaala
Suomen Lääkärilehti
Terhokoti
Espoon sosiaali- ja terveystoimmi
Hyvinkään sairaala
Tampereen yliopisto
Amerikkalainen kauppakamari
Syöpäjärjestöt
STM/STO
STM/HTO
STM/TAO
STM/HAO
STM/VIE
STM/Kirjaamo
STM/HARE