Mannerheimin Lastensuojeluliitto			Lausunto 8.11.2010

Oikeusministeriölle

Äänioikeusikärajatyöryhmän raportti ”Nuorten ääni – aikuisten uurna?”

Mannerheimin Lastensuojeluliitto (MLL) lausuu oikeusministeriön asettaman äänioikeusikärajatyöryhmän raportista ”Nuorten ääni – aikuisten uurna?” (Oikeusministeriön mietintöjä ja lausuntoja 49/2010) kohteliaimmin seuraavaa: 

Työryhmän raportti
Oikeusministeriön asettama työryhmä on selvittänyt edellytyksiä äänioikeusikärajan alentamiselle 16 vuoteen kunnallisvaaleissa. Toimeksiannon mukaisesti työryhmän muistiossa on myös arvioitu, miten äänioikeusikärajan alentamista kunnallisvaaleissa voitaisiin käytännössä kokeilla ja mitä lainsäädännön muutoksia kokeilu vaatisi. Työryhmän keskeisenä näkökulmana on, valtioneuvoston helmikuussa 2010 tekemän, demokratian edistämistä koskevan periaatepäätöksen mukaisesti ollut nuorten osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien sekä demokratiakasvatuksen vahvistaminen.
Äänioikeustyöryhmän raportissa tuodaan esiin argumentteja äänestysikärajan alentamisen puolesta ja sitä vastaan.  Työryhmä korostaa, että äänioikeusikärajan muuttaminen on ennen muuta poliittinen päätös, eikä työryhmä näin ollen ota kantaa äänioikeusikärajan alentamisen puolesta tai vastaan. Työryhmä pitää kuitenkin tärkeänä, että mikäli äänioikeusikärajaa päätetään alentaa, nuorten äänestämistä tuetaan riittävin tukitoimenpitein. Työryhmän mukaan äänioikeusikärajan alentamista olisi mahdollista kokeilla aikaisintaan vuoden 2016 kunnallisvaaleissa. Kokeilu edellyttäisi perustuslain muuttamista ja muutoksen hyväksymistä kahdessa eri eduskunnassa.

MLL:n näkemykset äänioikeusikärajan mahdollisesta alentamisesta 16 vuoteen kunnallisvaaleissa

Nuorten valmius äänestää kunnallisvaaleissa

Nuorilla tulee olla mahdollisuus vaikuttaa itseään koskeviin asioihin (henkilöä koskevat asiat), yhteisöllisiin asioihin (esimerkiksi kouluyhteisön asiat) ja yhteiskunnallisiin asioihin (esimerkiksi kunnan asiat). Nuorten vaikutusmahdollisuuksien parantamisella voidaan vaikuttaa siihen, että nuorten kiinnostus yhteiskunnallisia asioita kohtaan kasvaa.  

Kansainvälisen tutkimuksen (IEA/Civics 1995-2001) mukaan suomalaisnuorten yhteiskunnalliset tiedot ja taidot sijoittuvat vertailun kärkipäähän. Saman tutkimuksen mukaan suomalaiset nuoret ovat kuitenkin kaikkein vähiten kiinnostuneita politiikasta ja perinteisestä kansalaistoiminnasta. Tutkimuksen mukaan suomalaiset nuoret kokivat myös vaikutusmahdollisuutensa kouluissa vähäisiksi. THL:n toteuttaman Kouluterveyskyselyn (2010) mukaan 29 % peruskoulun 8. ja 9. luokan oppilaista ei koe tulevansa kuulluksi koulussa. Lukiolaisilla vastaava luku oli 17 % ja ammattiopiskelijoilla 16 %. 
Suomessa yhteiskunnallisen opetuksen osuus kokonaisopetuksesta on kansainvälisesti vertaillen pieni (7 %, OECD-maiden keskiarvon ollessa 12 %). Opetus on meillä myös varsin teoreettista. Jos nuori ei koe voivansa vaikuttaa ja tulla kuulluksi kouluyhteisössään, on häntä vaikea motivoida yhteiskunnalliseen osallistumiseen kouluyhteisön ulkopuolella. Tämän vuoksi oppilaiden mahdollisuuksien parantaminen osallistua ja vaikuttaa kouluyhteisönsä asioihin on hyvin tärkeää nuorten yhteiskunnallisen osallisuuden edistämisessä.  

MLL pitää tärkeänä yhteiskuntaopin ja demokratiakasvatuksen vahvistamista perusopetuksessa ja toisen asteen koulutuksessa. Kouluissa ja oppilaitoksissa tulee edistää oppilaiden osallisuutta. Koulujen ja oppilaitosten tulee kannustaa oppilaita ilmaisemaan näkemyksensä ja oppilaiden näkemykset tulee ottaa huomioon. Oppilaan mahdollisuus tulla kuulluksi ja saada vaikuttaa itseä ja omaa kouluympäristöä koskeviin asioihin edistää oppilaan hyvinvointia, kouluviihtyvyyttä ja opiskelumotivaatiota. 
Kunta ja kunnan palvelut ovat nuoria lähellä. 16- ja 17-vuotiailla nuorilla on takanaan kunnallinen peruskoulu ja valtaosa heistä opiskelee kunnallisessa toisen asteen oppilaitoksessa. Nuoret käyttävät paljon muitakin kunnallisia palveluita kuten kirjastoja ja liikuntapalveluita ja osallistuvat kunnan järjestämiin tai tukemiin vapaa-ajan toimintoihin. Nuorilla on kunnan toiminnoista paljon arvokasta kokemustietoa, joka tulisi hyödynnetyksi nykyistä paremmin, jos heillä olisi äänioikeus kunnallisvaaleissa.  Äänestysikärajan alentaminen kunnallisvaaleissa 16 vuoteen parantaisi 16- ja 17-vuotiaiden vaikutusmahdollisuuksia kotikuntansa asioihin ja lisäisi nuorten näkemysten painoarvoa kunnallisessa päätöksenteossa. 

MLL yhtyy työryhmän näkemykseen, että jos äänioikeusikärajaa päätetään alentaa, nuorten äänestämistä tulee tukea riittävin tukitoimenpitein. Kuten työryhmä esittää, nuorten äänestämisen tukeminen ei onnistu vain viestintäkampanjalla, vaan uudistamalla laaja-alaisesti koulun, nuorisotyön ja kansalaisyhteiskunnan toimintatapoja nuorten osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi. 
Äänestysikärajan vaikutus politiikan agendaan 

Äänioikeuden ulottaminen kunnallisvaaleissa 16- ja 17-vuotiaisiin todennäköisesti lisäisi puolueiden, kunnallisten puoluejärjestöjen ja valtuutettujen ja muiden kunnallisten luottamushenkilöiden kiinnostusta nuorten asioihin. Esimerkiksi toisen asteen koulutusta, toisen asteen oppilaitosten opiskelijahuoltoa, nuorisotyötä, nuorten vapaa-ajantoimintaa ja nuorten osallisuutta koskevat kysymykset nousisivat kunnallispolitiikassa nykyistä merkittävämpään asemaan. 

Kysymys äänioikeuden 16 vuoden ikärajasta

Työryhmän toimeksiannon mukaan työryhmän tehtävänä on ollut selvittää äänioikeusikärajan alentaminen 16 vuoteen kunnallisvaaleissa. Ikärajoja koskevan lainsäädännön perusteella johdonmukaisempi ikäraja olisi 15 vuotta, sillä 15-vuotiaalla on lainsäännön mukaan henkilöään koskevissa asioissa hänen huoltajiensa kanssa rinnakkainen puhevalta. Myös rikosoikeudellisen vastuun ikäraja on 15 vuotta. 

Jos äänioikeusikärajaa alennetaan, MLL pitää kuitenkin tarkoituksenmukaisempana työryhmän toimeksiannon mukaista 16 vuoden ikärajaa, koska 16-vuotiaat ovat tiedoiltaan ja taidoiltaan kypsempiä käsittelemään kunnallispoliittisia kysymyksiä kuin 15-vuotiaat. Myös äänioikeusikärajan alentamista koskevissa ulkomaisissa ratkaisuissa on päädytty 16 vuoden ikärajaan. 

Puberteetin alkamisikä on aikaistunut, ja nuorten ruumiillinen kypsyminen tapahtuu yhä nuorempana. Nuorten psykososiaalinen kypsyminen ei ole aikaistunut. Tästä seuraa, että somaattisen ja psykososiaalisen kypsymisen välillä on yhä kasvavaa eriaikaisuutta, mikä puolestaan on nuorten hyvinvoinnin kannalta haaste. Toisaalta mahdollisuus vaikuttaa itseä koskeviin asioihin tukee nuorten hyvinvointia, kuten Duodecimin nuorten hyvinvointia koskevassa konsensuslausumassa 3.2.2010 todetaan. 

Äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden erottaminen toisistaan

Jos äänioikeus kunnallisvaaleissa ulotetaan 16- ja 17-vuotiaisiin, tarkoituksena ei ole kuitenkaan ulottaa 
16- ja 17-vuotiaisiin vaalikelpoisuutta (oikeutta asettua ehdokkaaksi). MLL pitää äänioikeuden ja vaalioikeuden erottamista 16- ja 17-vuotiaiden kohdalla perusteltuna. Vaalikelpoisuus edellyttää suurempaa kompetenssia kuin äänioikeus, joten täysi-ikäisyys on perusteltu ikäraja vaalikelpoisuudelle.  Äänioikeuden saaminen jo 16-vuotiaana tukisi alaikäisen poliittisten oikeuksien vaiheittaista laajenemista.  

Kansainvälinen kehitys

MLL pitää tärkeänä seurata äänioikeusikärajaa koskevaa kansainvälistä kehitystä. Itävalta on laskenut äänioikeusikärajan kaikissa vaaleissa 16 vuoteen. Monissa Saksan osavaltiossa 16 vuotta täyttäneillä on äänioikeus paikallisvaaleissa.  Norjassa kokeillaan vuonna 2011 järjestettävissä kunnallisvaaleissa 16 vuoden äänioikeusikärajaa 20 kokeilukunnassa. Monissa valtioissa keskustellaan äänioikeusikärajan alentamisesta. 

Demokratiakasvatuksen vahvistamiselle ja nuorten osallistumismahdollisuuksien parantamiselle, kuten äänioikeusikärajan alentamiselle kunnallisvaaleissa, on Suomessa vahvat perusteet, koska suomalaiset nuoret ovat muiden OECD-maiden nuoria passiivisempia yhteiskunnallisesti. Jos äänioikeusikäraja lasketaan kunnallisvaaleissa useammassa EU-maassa 16 vuoteen, olisi vaikea perustella, miksei niin tehtäisi Suomessa. 

Kokeilu vai pysyvä ratkaisu?

Toimeksiannon mukaan työryhmän tehtävänä on ollut selvittää edellytykset kokeilla äänestysikärajan laskemista 16 vuoteen kunnallisvaaleissa. Koska äänioikeusikärajasta säädetään perustuslaissa, edellyttäisi myös asiaa koskeva kokeilu perustuslain muutosta. Perustuslain muuttaminen edellyttää käytännössä asian käsittelyä kahdella peräkkäisellä eduskuntakaudella. Lainsäädäntömenettely on siten raskas myös tapauksessa, jossa äänioikeusikärajaa alennetaan vain kokeiluluonteisesti. 

Perusoikeudet ovat nimensä mukaisesti oikeusvaltion ja sen oikeusjärjestelmän perusta. MLL ei pidä perusteltuna, että tärkeästä poliittisesta perusoikeudesta eli oikeudesta äänestää kunnallisvaaleissa järjestetään kokeilu. Jos äänioikeusikäraja päätetään kunnallisvaaleissa laskea 16 vuoteen, tulee se tehdä pysyväisluontoisesti.  

Mitä tulee tehdä joka tapauksessa nuorten osallisuuden ja vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi?

MLL korostaa, että nuorten mahdollisuuksia osallistua ja vaikuttaa yhteisöllisiin ja yhteiskunnallisiin asioihin tulee parantaa joka tapauksessa ja riippumatta siitä, mihin ratkaisuun päädytään kunnallisvaalien äänioikeusikärajaa koskevassa kysymyksessä. Yhteiskuntaopin opetusta ja demokratiakasvatusta tulee vahvistaa perusopetuksessa ja toisen asteen koulutuksessa.

MLL painottaa koulun merkitystä nuorten kannustamisessa osallistumaan yhteisten asioiden hoitamiseen. Oppilailla tulee olla mahdollisuus vaikuttaa koulun asioihin ja koulutyön suunnitteluun. Perusopetuslain 
47 a §:n mukaan perusopetuslain mukaisella koululla voi olla sen oppilaista muodostuva oppilaskunta. Sen tehtävänä on edistää oppilaiden yhteistoimintaa, vaikutusmahdollisuuksia ja osallistumista oppilaita koskevissa asioissa. Oppilaskunnan toiminnan järjestämisestä päättää opetuksen järjestäjä. Oppilaiden vaikutusmahdollisuuksien parantamiseksi MLL esittää, että oppilaskuntatoiminta ulotetaan kaikkiin peruskouluihin niin, että se ei ole riippuvainen opetuksen järjestäjän päätöksestä. 
MLL esittää lisäksi, että nuorisolakiin kirjataan nykyistä yksityiskohtaisemmin lasten ja nuorten osallistumis- ja vaikutusmahdollisuuksista. MLL esittää nuorisolakiin kirjattavaksi, että lasten ja nuorten osallistumista ja vaikuttamista edistetään kunnassa erityisesti:
1)	selvittämällä lasten ja nuorten mielipiteitä ennen päätöksentekoa; 
2)	tiedottamalla kunnan asioista ja järjestämällä kuulemistilaisuuksia lapsille ja nuorille,
3)	kuulemalla lapsia ja nuoria valtuustossa ja muissa kunnan toimielimissä; 
4)	edistämällä lasten ja nuorten oma-aloitteista asioiden hoitoa, valmistelua ja suunnittelua; 
5)	asettamalla lasten ja nuorten vaikuttajaryhmiä. 

Helsingissä 8.11.2010

Mannerheimin Lastensuojeluliitto ry

Mirjam Kalland
pääsihteeri

Esa Iivonen
johtava asiantuntija, 
lapsen oikeuksien edistäminen ja lapsi- ja perhepoliittinen vaikuttaminen